Светлост : илустрован месечни часопис : орган Друштва за школску хигијену и народно просвећивање
70 Е вв то о ИЕ БР. 1.—8.
" наших важнијих историјских момената, заслужних лица, научника, књижевника, уметника, даље већих добротвора друштвених, најјачих радника на постизању друштвеног циља итд.
Осим ових слика могле би доћи и подесне слике из области
" хигијене пропраћене кратким а врло важним поукама од неоспорне вредности. На овај начин, поред материјалне добити, Друштво би ширило у духу свога програма своју основну идеју. -
| Да би се ово побтитто потребно је издејствовати искључиво право на издавање ових дописница у Србији и да то
искључиво право има Друштво. По мом мишљењу не би било-
ни једне владе у Србији која ово право не би издала Друштву за тако користан циљ. Исто тако моје је тврдо уверење, да неће бити и таквих људи, који не би једино и искључиво само ове друштвене дописнице употребљавали за све случаје, ва које су досад употребљаване досадашње стране дописнице.
Врло је вероватно да би Друштво издавањем ових до-
писница добило једну јаку подлогу за постигнуће свога циља. Међутим на овај начин увело би учешћа све живо у Србији
и неосетно би, пару по пару, наслагало потребну суму за.
једну. две, три или неколико година. 6) Помоћу ђачкитс календара.
У Србији се школује просечно две стотине хиљада (200.000).
ученика-ца. Неоспорно је (то ја као учитељ врло добро знам), да велика већина деце годишње набавља по један календар, па било то у варошима или у селима. Потрошња календара у нас јесте и данас једино најраспрострањенија књига, која допире у све крајеве наше отаџбине. И да сео овој календарској
литератури мислило, кров њу би се до данас провеле врло
многе и многе корисне идеје, јер је то једина књига, коју
једва писмени просричу и дугих зимских вечери готово науче
напамет. Специјално за овај случај Друштво би требало да изда
Ђачки Календар с оваким садржајем: 1) Календарски део, 2) Кратке поуке из школске хигијене, 8) Кратке поуке из.
области васпитања, 4) Важнији историјски догађаји, 5) Бележник и 6) Уштеда. Овај последњи део требао би да има толико правних листића с квадратима величине обичне по-
штанске марке, колико је потребно ва лепљење сто марака.
од 0:05 динара.