Словеначка
УМЕТНОСТ 177
закључак, да су црквене зграде тога доба припадале развијеном романском стилу. У већим насељима налазимо романске цркве мањих димензија, тако у старом Тргу код Ложа, у Вузеници, у Великој Недељи, на Малом Граду у Камнику и још на неким местима. Пластични украс су доцније прераде скоро потпуно уклониле; досада није било могуће наћи ни трагове романског зидног сликарства. Једини сликарски споменик тога времвна је сачуван у групи илуминираних рукописа из стишкога манастира, која је настала у ХП веку и казује локализован утицај салцбуршке илуминаторске школе.
Масивна, засвођена романска базилика се у другој половини ХШ века почела мењати у правцу, који обично називамо прелазним стилом. Из тога доба је сачувано више споменика; међу њима је најважнија манастирска базилика са три лађе у Костањевици, која има капеле на источној страни, а билаје у ХУШ веку барокизирана. Њен пластични украс чине капители стубова и портали, а доцније је била украшена и сликама. У прелазно доба је било саграђено више мањих цркава; али тај стил је брзо прешао у готику, која у Словеначкој потпуно обухвата цело ХЈУ и ХУ столеће, а делимично и почетак ХУГ века.
Велике готске црквене зграде, које су се налавиле по већим насвобинама и местима, уништила је у многим случајевима доцнија мода новог стила. Сачуване су неке цркве, као сведоци развијеног грађевинарског знања, које добро познаје конструктивне законе и могућности материјала. У пређашњим временима били су неимари обично странци, а сада граде домаћи људи не само по Словеначкој, већ и по суседним земљама. Повеље и натписи су нам сачували имена неколицине старих архитекта, међу којима нека буду наведени: Андреј из Локе, Авгуштин Тифернус, Бартоломеј Јунавер и Јуриј Страјт из Шкофје Локе.
Словеначка "12