Службени лист Српске књижевне задруге
СТРАНА 66.
СРПСКА КЊИЖЕВНА ЗАДРУГА
Изводи из запиевника.
|. Српске Књижевне Задруге.
1. Главнога одбора.
(САСТАНАК 14. ФЕБРУАРА 1911. год. —= Прочитан је записник прошлога састанка и примљен. — Тајник реферује о предлогу Књижевнога одсека, да се хоноришу реферати г.Јеремије Живановића и г. Милутина М. Савића. Одлучено је да се реферати г. Јеремије Живановића на „Брђанку“ од непознатога писца и преводе г. Петра .„Јокића награде са 40 динара, а реферат г. Милутина М. Савића на „Виноградарство“ Бл. Тодоровића са 30 динара. — Благајник реферује о кретању задругара до 81. јануара 1911. год. према броју задругара прошлогодишњих на исти дан. Ове године Српска Књижевна Задруга имала је до тога дана 6124 члана, а лањске године 4981 члана, дакле 1148 члана више; ХЈХ коло дало је до тога дана 40.796 динара, према прошлогодишњем стању од 33.726 динара, дакле 7.070 дин. више; свега је до 31. јануара 1911. год. примљено за књиге иулоге 65.217'58 дин. а прошле године до тога дана 55.536:93 дин., дакле 9.680:60 дин. више. Примљено к знању. — Економски одсек и надзорни одбор извештавају да су извршили преглед благајнице и преглед вођења магацинских књига и да су нашли све уредно. Примљено к знању. — Срп. Краљ. Академија Наука поклонила је Српској Књижевној Задрузи издања Радивојевићеве Задужбине за вредне поверенике Задругине. Примљено к знању са захвалношћу. — Просветно-привредно друштво „Српска Зора“ у Шибенику, у Далмацији, моли за своју читаоницу издања Српске Књижевне Задруге бесплатно. Одлучено је поклонити „Српској Зори“ у Шибенику књиге из распарених кола. — Како је Српска Књижевна Задруга примила на себе извођење прославе стогодишњице Доситеја Обрадовића, то се на овој седници решавало и о начину, како да се помене 26. март, дан смрти Доситејеве. Одлучено је да се тога дана, 26. марта, по свима школама одрже предавања о животу и раду Доситеја (Обрадовића, и да се писмом умоли Министарство Просвете, да свима школама у земљи пошље наредбе, да се таква предавања одрже; затим да се писмом замоли Његово Високопреосвештенство Г. Митрополит да нареди да
се у свима црквама на дан 26. марта, као на дан
смрти Д. Обрадовића, одржи свечан помен.
(САСТАНАК 10. МАРТА 1911. године. — Прочитан је записник прошлога састанка и примљен. — Матица Хрватска позвала је Српску
Књижевну Задругу на своју годишњу скуп-
штину 12. марта 1911. год. Одлучено је да се пошљу као изасланици г.гг. Хенрик Лилер, благајник Задругин, и члан Књижевнога Одсека др. Јован Скерлић. — Благајник реферује о кретањузадругара до 28. фебруара ове године према стању истога дана прошле године. Ове године Српска Књижевна Задруга имала је до краја фебруара свега 6959 чланова, а лањске године 5597 чланова, дакле више 1369 члана ; XIX коло дало је до 28. фебруара ове године 46.154, а ХУШ коло дало је 37.798 дин. дакле ове године више за 8356 динара; свега је до 28. фебруара ове год. примљено 71.945:53 дин. а лањске године до тога истога дана 63.536:58 дин., дакле, ове године више 8408:95 дин. Примљено к знању. — Економски одсек и Надзорни одбор извештавају да су извршили преглед благајнице и преглед вођења магацинских књига, и да су нашли све уредно. Примљено к знању. — Благајник реферује да су изгледи да ће се до краја ове рачунске године моћи исплатити сва дуговања Маричићу и Јанковићу и Јевти Павловићу и Комп., тако да ће остати једино још дуг Државној Штампарији. Примљено к знању. — Благајник тражи, ради састављања годишњих рачуна, одобрење за процену књига у магацинима по лањској стопи. Одобрено. — Српско просветно друштво „Просвјета“ у Сарајеву, упутило је Српској Књижевној Задрузи молбу да јој, за Народну Библиотеку, коју оснива у Сарајеву као општу националну установу, поклони своја издања. Одлучено је да се овој молби изиђе радо на сусрет, и да се Народној Библиотеци у Сарајеву поклоне сва издања Српске Књижевне Задруге, стим да јој се пошље од оних кола, којих Задруга има врло много, по два комплета.
2. Књижевнога одсека.
(САСТАНАК 14. ФЕБРУАРА 1911. год. — Прочитан је записник прошлога састанка и" примљен. — Тајник је прочитао одговор г. др. Јована Цвијића, професора Универзитета, на понуду Српске Књижевне Задруге, да изради спис O Старој Србијии Маћедонији. Пошто г. др. Ј. Цвијић није примио понуду Српске Књижевне Задруге, то је одлучено замолити г. Цвијића да да своје мишљење о списима о Српској Земљи, које Српска Књижевна Задруга мисли издати. — Члан одсека г. Јерсмија Живановић прочитао је свој реферат на спис „Брђанка“, реферат је примљен, а одлучено је да се дело „Брђанка“ не прими међу издања Српске Књижевне Задруге. — Тајник реферује да јег. Милутин Савић поднео реферат о спису „Вино-