Србија и Русија : од Кочине крајине до Св. Андрејевске скупштине. Св. 1-[2]
872
кривено псказата лекција, о књажевим обвезама према султану, и о ваљанојуправи земаљској. Да је Милош био мало вештији у дипломатским Финоћама, он бло пазио, да је узалудно свако надање на пнглеског конзула. Али он им се опет поверавао, нарочито кад га је Хоџес по повратку у Србију почео уверавати, да је султан разумео у каквој се целп Руспја труди да сеу Србији установи непроменљиви Совет; да је Француски посланик добио званичан налог од свога правитељства да ради у договору са инглеским, п да су само егппетске ствари на путу што Порта не може већу пажњу да поклони српском пптању. Него Милош је већ почео да показује своје нестрплење. На крају Августа пшсао је депутацији: „толико бавдење ваше по натим пословима доводи нас у нестрплење. Ево већ четири месеца како сте отишли одавде, па још нема никаквог повољног одговора за нашу ствар. Ви сте собом понели акта, у којима су јасно очитоване жеље народа нашег. Порта не треба да гледа на два пли три човека, него на цео народ, јербо двојица или тројица (Милош је овде разумевао незадовољнике) пе чшне цео народ. Нека она реши ову ствар на основу акта сагласно народским жељама. Мп нећемо овде републику, нити ћемо је допустити у Орбији, па зато нека се ти људи не баве брбљањем п размшиљањем како би је згодније код нас уредили. Где је монархија п где влада цар (т.ј. султан) тамо никада не може бшти републике, него само монархијска управа, коју п ми хоћемо. Кад сте видилп да вам не одговарају за што нисте предали поту и тражили да се што пре сврши наша ствар, но гледате како вас варају п задржавају, због чега п ми овде не можемо да вршимо наше важније послове. И тако препоручујем вам, да што пре свршите посао; а ако је нужно да предате п ноту.“ (')
У почетку Септембра врати сеу Дариград руски посланик Бутењев. Кад су му се чланови српске депутације представили он их је укоравао што су посећавали инглеске п Француске дипломате, а такође се изјаснио да у пројект устава никако пе може да уђе чланак о грбу и застави српској и о наслествености књажеве власти. Жпвановићу је у очи рекао: „пре ће нестати п тебе п књаза него ће се унпштити Совет.“ Депутација је јавила о томе Милошу у своме пзвешћу од 16 Септембра. 24 пстог месеца већ је дошао одговор од књаза пшсат у Крагујевцу: данас на ручку добпли смо шемо наше депутације у коме нам јавља: а) кратки садржај пројекта устава, 6) дочек, којим је г. Бутењев предусрео нашу депутацију, кад га је први пут посетила, п в) како му је депутација предала свој устав. Што се тиче прве тачке, она нам је била већ позната пз пређаш-