Статистика Краљевине Србије = Statistique du Royaume de Serbie. Књ. 24, Попис становништва у Краљевини Србији : 31. децембра 1900. године = Деномбремент де ла популатион данс ла Роыауме де Сербие ле 31 дéцембре 1900. Део 2 = Деуxиэме партие
XLVI
дрински. Домаћина треће категорије било је појчетири ова округа било је домаћина без непоселима, у опште врло мало. Највише их је било у|јкретпе имовине више него оних, који су имали тимочком а најмање у крагујевачком округу.|само нешто непокретне имовине.
“~ 0 • ré e . .. . Четврта категорија била је најјаче заступљена у По селима било је домаћипа без непокретне
београдском округу, а најслабије у ттротском.|имовине пајвише у београдском округу, а најНа сто домаћина без непокретне имовинс, у пи-| мање у пиротском.
ротском округу, долавило је у округу београдском 392 таква домаћина.
Занимљиво је поређење домаћина, који су имали непокретне имовинв, са онима, који је нису имали. Тако долазило је на сто првих домаћина,
Поредимо ли варошке домаћине, сваке категорије посебице, са сеоским домаћитма, налазимо, да је па сто првих долазило ових других, у категорији
ових других У ОКРУГУ 1 TI III IV
У ОКРУГУ HO ВАРОШИМА НО СЕЛИМА У ОПШТЕ београдском и 591 2020 128 140 пиротском · · · 74 17 9.6|Ba.beBCROM + • • 379 44973 175 7-6 тимочком + + « 9375 17 4'6|врањском · · · · 112 2191 17:8 11'6 топличком + · . 99% 3:3 Б.ђ| крагујевачком — · 1!8'3 2512 114 6:4 врањском + + + 30'9 | 9-8 6-7 KPajnuckOM · · · 285 203'1 35'6 194 крушевачком · · 80:8 33 70 | крушевачком · · 16'3 2820 194 76 рудничком · · · 1861 Q:4 #90 | моравском · · ·25'0 181'8 125 9'3 пожаревачком + 31:3 А] | 4 |нишком · • + + 122 290'6 11'0 5'0 београдском · · 6%9 5-8 16) пиротском + + + 87 1687 11:2 :26:0 ужичком · · · · 103-1 9.8 19 | подрпнском · · · 30'0 479:0 165 8'9 моравском + + + 414 2-8 8:4 | пожаревачком · · 54! 145'8 17:1 16'4 крајинском · · · 507 4 д.ј | руднпчком · · · 139 530'6 8:5 &'1 смедеревском · · 68'0 4'9 10') | смедеревском · · 39'5 2425 141 -10:0 крагујевачком · · 61'0 9.5 11'4 | тимочком · · · · 175 183'7 21:7 6:3 подринском — · · 1160 5:0 19:83)! топличком · · ·217 177'2 12'4 141 нишком + + « . 671 9.() 19.6| ужичком · · · · 151" 362'8 9:6 5'4 ваљевском · · : 131°9 4'8 127)|У опште · -· · 578 2851 168 T3 у Београду · + - 276:8 OT 215"8 Само у другој категорији било је по селима У опште · · · · 791 3'4 11:5 | виша домаћина него по варошима, а у осталим
Из ових односних размера, излази, да је до- | категоријама било је обратно. Нарочито домамаћина без непокретне имовине било по варо-|ћина четврте категорпје, тј. оних, који нису шима релативно најмање у топличком, а највише |ималп непокретне имовипе, било је по варошима у рудпичком округу. Овом округу приближују се много више пего по селима. Овај вишак износи окрузи: ваљевски, подрпнски и ужички. У свају опште 99:7 процента.
ЈУ ЗАДРУГЕ
Под овим називом но треба узимати задруге Број задруга увећао се у периоду Запоља Ре та пити + ~ ro res три какве још по негде данас постоје. Овде задруге 04 1895—1900 r. од 1890 —1895 г.
СВЕТА У ПРОЦЕНТУ СВЕГА У ПРОЦЕНТУ
по варошима 4.494 6:98 4.185 7'96 по селима = · 21.403 689 29.154 7'62
значе кућу, где једна породица или више њих у заједници живе. D ae
Таких задруга било је по попису У опште · · 25.897 6-90 26.939 7-78 1900 r. 1895 r. 1890 r. Проценат прпраштаја био је у првом перипо варошима + 69.347 64.853 60.068 [оду од 1890 до 1895 године већи него у периоду по селима + - 331.746 310.343 288.189 | другом. Односпа размера пзмеђу процента, при-
У опште · - · 401.008 „875.196 348.257 ! раштаја другог и првог периода била је за ва-