Статистика Краљевине Србије = Statistique du Royaume de Serbie. Књ. 24, Попис становништва у Краљевини Србији : 31. децембра 1900. године = Деномбремент де ла популатион данс ла Роыауме де Сербие ле 31 дéцембре 1900. Део 2 = Деуxиэме партие
LXXVII
округ пиротски као 100:38; значи, да у топличком округу има досељених из других држава тринаест пута више него у пиротском округу.
Кад бисмо узели, да је у топличком округу било 100 досељених из других држава, то према горњим процентима излази, да је било досељених са стране у округу
топличком · · 100'0 крајинском · 384 подринском 35'1 нишком · 31'6 ваљевском + 6577 крушевачком · 30'2 смедеревском – 55'1 моравском · 255 рудничком · + 506 пожаревачком 20'6 београдском · 49'4 врањском · 17'6 ужичком + · 48% тимочком · 14'3 крагујевачком 424 пиротском · · 10'6
Ако поредимо проценат рођених у Србији с процентом рођених у другој којој држави, онда излази, да је на сто првих долазило ових других
у округу топличком · · 275 крајинском · 9'0 подринском — · 22'5 нишком D ваљевском · · 165 крушевачком · 70 смедеревском · 13'5 моравском · · ·5'8 рудипчком · 122 пожаресвачком · 46 београдском · 11'9 врањском + + ·:%0 ужичком · · · !1'7 тимочком · 99 крагујевачком · 10 1 пиротском · + · 238
Највише странаца има у топличком округу, а најмање их је у округу ппротском. У пограничним окрузима досељених из других држава, више је него по унутрашњости Србије.
По селима има досељених из других држава врло мало. Проценат варира од 0:26 (у нишком округу) и 5:60 (у врањском округу! не обзирући се на топлички округ, где је ових досељеника 21:37 процента.
Поредимо ли број досељених са стране по варошима с бројем истих по селпма, ми налазимо, да је на ото првих долазило ових других
у округу
врањском · 1474 крушевачком · 10:0 топличком 99:1 рудничком · 99. пиротском · · 38'8 тимочком · · 8:98 београдском · 220 моравском 74 пожаревачком 12'0 смедеревском · 6'9 крајинском · 11'2 подринском · 672 ваљевском + 111 крагујевачком · #4 • • 10'5 нишком · 3'8
ужичком ·
Само у округу врањском било је страних досељеника по селима више него по варошима; у топличком округу било их је готово подједнако по варошима и по селима, а у осталим окрузима њихов број био је по селима само незнатан, нарочито у окрузима, који имају вите варошких места.
Број странаца у опште био је релативно највећи у топличком, а најмањи у тимочком округу. Од укупног броја становника долазило је на досељене из других држава
МАЊЕ ОД | HPOIL 11—9'0 прод. ВИШЕ од 2 прОц. У о K Р у T y пиротском _ крајинском београдском | THMOUKOM крушевачком ваљевском
моравском врањском нишком крагујевачком пожаревачком подринском PYAHAAKOM смедсревском ужичком ТОПЛИЧКОМ
Колико је било досвљених из појединих држава, по варошима и по селима, види се из сле-
дећега прегледа. Проценат становBpoj craHoBHHka-Nombre des habitants Huka-Pour-cent des habitants
a Ši alaz) Š| +
Nés en => | 5> | 25 |5- | 5" EE
Ба 58 |Si|$s lis E
= а. o à > Ф са Ен о > Ф A ycrpuju-Autriche 1.880] 610), 2.490] 430) 1:38) 2.83 Bearmju-Belgique 11 12 231 0:03 0:03 902 Босни-Возте 2.098! 2.215 4.313] 4331 5'00) 490 Byraperoj-Bulgarie 1.120! 3.474! 4.594! 2:56! 7-84] 5-22 Tpaxoj-Grèce + + + + * 119 39) 158] O0‘27| 0:09 018 Италији-Наће · 943 1395: 378] 056 030) 043 Maheaouujn-Macedoine : - | 2.433] 1.072, 3.505 5:57] 242 398 Немачкој- АПетагтпе 811 41 352) 071 0:09 040 Pyxyauju-Roumanie 245! 995 540] 056) 0:67 0:62 Pycujn-Russie - + ј 128 6, 1341 0291 0:01 016
Старој Србији-1'Апсјеппе Serbie + + + «+ + - . 110.212! 24.304] 34.516] 23:38) 54-86) 39:23 Typexoj-Turquie 736, 610) 1.346] 1:69) 1:38] 1:53 Yrapcroj-Hongrie 20.964! 5.370! 26.334] 4799) 12:12) 29:93 Француској- Ктапсе 59 | 60] 0:13 0:00] 0:07 Xeprerosunu-Herzégovine 855 858! 17131] 196 1-94) 1'95 Хрватској и Славонији
Croatie et Esclavonie 953| 294! 1.247| 2:18] 0-66] 1-42 Hpuoj lopa-Monténégro 1.212! 4.958! 6.170] 277) 1119 701 Другој Apæasu-Autres états 97 10) 107] 221 002 0:12 свега-Тоћа! · · |43.676) 44.304! 87.980) 100-00) 100:00| 100-00
По варошима било је највише досељених из Угарске, а најмање из Белгије. После Угарске "долази Стара Србија с највећим процентом довељених. По селима и у опште било је највише AOбељених из Старе Србије, за тим из Угарске, Црне Горе, Бугарске и Босне.