Топола
77
кадашње младалачке идеале о слободи, једнакости и братству, а заједно са њима нестало је и способности да цени тежње народа за слободом. Она се угиба под притиском севернога с} г седа, сва виси о скутовима руске дипломатије, средства за владање позајмљује од страних капиталистичких компанија, али је стекла идеологију експлоататора и власника који се замишља на челу гладне армије, као господар неколико милиона придављених поданика, сања о величини, рогуши се, апелује само на силу и давн слабије од себе у исто време када јој прети опасност да буде и сама од јачих придављена. А што је тај преокрет у политици наше буржоазије, који би пре или после морао доћи као резултат капиталистичке производње, наступио пре него што је српски народуопште дошао до националнога уједиљења, што су власници Србије политичком раскомаданошћу и поробљеношћу свога рођенога парода почели правдати своје апетите на поробљавање других народа, то је само доказ да капиталистичка привреда профита и буржоаска милитаристичко-бирократска државна система нзазивају у малих и великих представника данашњега друштвенога поретка исте апетите у земљи и ван земље, у унутрашњо] и спол>ашњој политици. Овај нови курс у политици срнске буржоазије има за социјалну демократију више него теориска значај. Он није само потврда нашега гледишта да су национални идеали владајућих класа лаж иза које се крије Шежња за експлоатацијом народа у земљи и поробљавањем туђих народа. Национално ослобођење и уједињење које тражи за свој народ капитали-