Топола
crkvi niže carskih dveri sebi grobnicu. Crkva je bik ozidana na svod a imala je jedno kube i jedan toranfc koji je bio pokriven klisom, a u tornju su bila tri zvona. U porti podigao je školu za seosku djecu. školu bio je i stan za učitelja, koga je Karadjordje sam nabavljao i uzdržavao. Na južnoj strani grada sagradio je Karadjordje za sebe i svoju porodicu konak sa sedam soba i sa trapezarijom. Kuhinja i pcdrumi biii su pod tim konakom u prizemlju. Osim toga svoga konaka sagradio je za goste drugi konak od jednog boja sa nekoliko soba. Stara njegova kuća sto jala je usred grada i služila je za čeljad i za Karadjordjeve momke. Isto je tako i crkvenjak - zvonar imao zaseban stan sa malim vratima pod zidom, na koja je ulazio u crkvenu portu.
Karađjordje ne samo da je sam dao plan za zidanje topolskog grada, nego je, kad su mu ratni i narodni poslovi dopustili, i sam pomagao neimarima prl radnji.
U tako sazidanom i utvrdjenom gradu doeekao j. Karadjordje ruskog poslanika grofa Ivelića, koga je. car Aleksandar I. godine 1812. poslao u Topolu do njega baš u najsudbonosnije dane po Srbiju.
Kad je godine 1813. turska najezda preplavila Srbiju te sve uspjehe Karadjordjeve saraostalnosti oborila, Turci popale grad Topolu, crkvu u njoj i konak te ostanu gole zidine, no narod opravi koliko toliko crkvu, da se u njoj moglo služiti; dvor pako i konal ostadoše razoreni sve dok godine 1842. nije Karadjordjev sin Aleksandar, tada knez Srbije, sve obnovio i preko puta od grada podigao gostionicu za putnike a malo niže od nje kasarnu za konjicu.
Zadužbinu svoga oca, topolsku crkvu, ponovno je ukrasio knez Aleksandar i dao je ikonostas slikati ođ poznatog srpskog slikara Dimitrija Avramovića. Crkvu je osvetio tadašnji srpski mitropolit, potonji plaščanski vladika, Petar Jovanović godine 1848.
38