Богословље
И окултизам, као и спиритизам, је једна врста религије,. вели Марбе. Јер и они се заснивају на вери у натприродне појаве. 1 Али антропозофија, теозофија, окултизам, као и његов „грубљи облик“ спиритизам (тј. вера у духове), иако свакако једна врста веровања, нису облици религије у правом смислу. To је, са чисто теолошког становишта посматрано, изопачење религије и празноверје. Окултизам, спиритизам, теозофија, мистика у ширем смислу и антропозофија, које су психолошки веома интересантне појаве, су негативне стране побожности. 2 Али ито су покушаји да се превазиђе чулни свет и допре до Апсолутног. 3 Антропозофија (Р. Штајнера) је у врло тесној вези с теозофијом и управо је „најмодернији облик немачке теозофије.“ А теозофија, која хоће да створи један научни систем натчулног сазнања, опет је само један други облик окултизма,. вели Кеселер. 4 Окултизам је „тајна наука“ или наука о тајним, скривеним (окултним), „парапсихолошким" (тј. обичном психолошком сазнању неприступачним) појавама душевног живота. А антропозофија се може сматрати као једна врста окултизма. 5 Али док по окултизму само поједини, за то нарочито обдарени људи имају способност да непосредно ступе у везу с вишим, надземаљским световима, по антропозофији ту способност имају више или мање сви људи. 6 Религија се ту сматра само као претходни ступањ теозофије и постаје беспредметна, кад је теозофско сазнање постигнуто. 7 A антропозофија даје упуства „како се стичу сазнања виших светова.“ 8 Зато би о њој можда требало говорити више у филозофији (теорији сазнања) религије но у психологији религије. Штајнерова теозофија (антропозофија) има много будистичких елемената. По некима она је синтеза будизма с модерним еволуционизмом. 9 У сваком случају они психолози
1 К. Marbe, Über den Okkultismus. Zeitschr. f. Psychol, Bd. 92, p. 341.
2 W. Qruchn, Religionspsychol, p. 138.
* J. P. Steffes, Religionsphilos., p. 137.
1 K. Kesseler, Religionsphilos., p. 152 и д.
6 Q. Wunderle, Eint. in d. mod. Religionspsychoi., p. 74.
6 Ј. Р. Steffes, о. с., р. 138.
7 К. Kesseler, о. с., р. 155.
8 Р. Штајнер, Како се стичу сазнања Виших Светова (прев. В. Ромић) 1927.
9 Q. Wobbermin, System. Theol. И, р. 473,
62
Богословље