Дело
ЈЕДАН ПОГЛ.ЕД НА НАШЕ НАРОДНО ОБГАЗОВАЊЕ 485 10 годнна за то. па кад би се п тај рок за нодпзање оставпо, онда се још јаче може тврдитн, да заиста у Србнји нема нн једне једине општнне, која ни за 10 година не би могла ноднћи себи школу, тпм ире, што бн се прирез за то разрезпвао по сразмерн непосредпс порезе, те би већн терет падао на имућније људе, а то је опет јак разлог за тврђење, да се у Србнји може ићи правнлнпм путем. 5. Прп свакој основној школи, н нрп редовној основној и нрн грађанској плп продужној, треба да постоје н ђачке књпжннце. Из тих књижница да се дају књиге на прочитавање ученпцима н док су у школи и после школе кад доврше школовање. Које ће се књиге иабављати за ове ђачкс књижиице пз наше данашње књижевности трсба да нронише мннистарство просвете. Сем тога миннстар просвете могао би пропнсати и као неко унуство за писање књига за ове књнжнице, а ако бп се пнсцима од стране државс учннила и пека •олакшнца и помоћ у томе иогледу, било у погледу повчане награде нли неке друге какве субвенцпје, онда бпсмо моглн очекивати , да бисмоза кратко време моглн имати и добрих књига за осиивање ових књнжница. Још би се могло уредити, да ове књиге набавља од издавача мнннстарство п да их преко државних органа предаје школама п од њнх паплаћује. 6. Напред рекосмо, да ннје довољно за народно образовање, само то, да се народна омладпна у оси. и коли спреми, јер онознање, које и најбоља уређена основна школа може дати својим ученицима. никако не може бити довољпа спрема за живот, већ се то стечено знање у осн. школн мора носле школовања прошнрнтн. Тога радн требало би уредити, да ђак који доврши школовање у основној школн, буде внше привезан за школу ц учитеља но што то данас бнва. Да се то постигпе требало би уредити, да се при свакој Грађанској или Продужној школи заведу п пеке младићске дружине. На пример могле би се завести: иољоиривредне. стрељачке, иевачке и гнмнастичке дружнне. На тај начин ученпци би се н после завршенога школовања од времена на време прикупљалн око школе и учитеља, а тнме би се учинило те би и утицај учитељев на образовање народне омладпне бпо много већн н јачи. Тиме би се учинило да се поред пријатне забаве за младићско доба, које су забаве још п од корпстн, могло веома много учипити п на образовању народне омладине Могло би се урсдити, да у те дане, у које се младићи око гаколе п учитеља ирикупљају, узимају и књиге нз школске књижице па ирочитање н да се враћају нрочптане књиге. Не да се довољно исказатп сва корис г која би се могла очекнвати од завођења и уређења ових младпћских дружина. Ако би се овде пзлагало све што би се тиме могло учпнпти у погледу развијања пациопалннх осећаја, у ногледу гајења и развијања моралних врлпна и у отклањању младићскнх норока. у иогледу народнога здравља, н др. онда би