Дело
486 Д Е Л 0 нас то излагање далеко одвело Излагање свега тога могло би битн нред мет засебне расправе и студије. 7. Док се не би извело да свака општина има и своју школу , могло би се доста учинити ако бн се уредило да се писменост и у војсци нзучава. Ако би се са довољно воље порадило на томе, и ако би се све мудро уредило, могли бисмо и од тога очекивати лепе резултате у погледу ширења писмености у пароду. Кад се зна да кроз војску пролази сва народна омладина. сем онога иезнатнога дела који због телесних нсдостатака и није за живот способан, онда би народноме образовању било много номожено, кад би касарпа помогла школу, т. ј. кад би оно, што није могла школа да изврши , касарна надокнадила, а то је, да свакога неписменога младића научн нисмености за време службовања у војсцн. Истина је да се и данас нешто од тога чинн но касарнама, али ми држимо, да то што се данас чини није довољно, прво с тога шго тај посао врше каилари, који немају вештиие за тај посао, адруго што то није обавезно за свакога неписменога. Шта би све ноименице требало тога ради учинити и наредити, и како да се то н на практици изводи , нпје наше да све то излажемо, а за то не осећамо ни потребу, иошго бн то била врло лака и просга ствар. 8. Ма како уредили једпу устапову на хартији, ма како се старали да све буде мудро н целисходно уређено , ипак се ни једна установа не може одмах потнуно уредити тако , да се иосле нема шта измењивати и дотеривати. Тако је исто и са уређењем народиога образовања, јер се. н у том уређењу има од времена на времс много што шта измењивати и дотеривати. Ради напретка у уређењу народнога образовања треба завести стални и стручпи надзор над осповним школама. Али тај надзор да буде уређен тако, да не врши само дужиост школске полнције као иаш данашњи школскп надзор, већ би тај надзор требало тако уредити, да надзорници поред тога што ће пазити да се тачно извршују законски проппсп , педагошкп, мстодички и дидактнчки захтеви, мотре и на сав живот основне школе. Огални школски надзорници, којима би главна брнга била народно образовање, и којн би тој бризи све своје времс посветили, били би у иотпуној могућности да, живећн у непосредној близини с народом, тачно проуче све нрилике нашега народа на н све нотребе његове, које му из тих прилика нотнчу а проучавајући посведневпо и живот и рад осповне школе били бп у могућности да увиде и тачно оцене, у коликој мери основна школа задово.вава потребе пародне. Они би били у могућпости да тачно увиде шта ни.је добро у уређењу наше основне наставе, и шта бп и како требало уредити па да бољс будс. Из тих разлога требало бн уредитн , да се сви школскн надзорници нз цсле земље скуиљају на заједничко веће иосле свршстка школске године и да на тим заједничким већима износе своја опажања н уверења п своје нредлоге за нопоправку народнога образовања.