Дело
УВОД У ПАЛЕОНТОЛОГШУ 73 је тежиште њене научности. Као и свака друга наука и она се труди да их иротумачи, а ово стоји до нашег знања и до прилика у ошнте. у којима се налази Јестаственица. Кад сведемо све што је до сад речено, онда се јасно види. Да се развиће Палеонтологије обележава овим четирпм Фазама’ 1. Фаза: да је пре данашњег доба било једно старије доба. када су такође живели разни животињски и биљни тинови. чији се остаци налазе као фосили (предисторија Палеонтологије); 2. Фаза: да се ови пређашњи типови разликују од данашњих (Кивије удара темељ Палеонтологији); 3. Фаза: да је у геолошкој историји земљиној пре данашњег доба, које се карактерише данашњим животињским и биљним типовима, бнло врло много разноликих епоха од којих је свака имала своје особене и засебне типове (Палеонтологија изучава, као део СгратиграФПЈе, поглавито «карактерисгичне Фосиле”); — и 4. Фаза: да сви ови разнолики тинови, који су редом један за другим следовали, развијали се и у току времена изумнрали, стоје један с другим у генетској вези, тако, да су им динашњи типови управо потомци (данашња Палеонтологпја . Према томе Палеонтологија доби задатак: појаву, развиће и престанак појединих типова органског света да ухвати, везе између њих, претходника им и последника да расветли, њихове потомке да изнађе, а уз то још по могућству да се обазре и на све друге околности које су при том биле од утицаја. Ово је био обрт у њој. До пре три четири деценије једна тако рећи са свим безначајна. уз Геологију внше ради њених потреба склоњена, наука издиже се као самостална грана Јестаственице, па, ослонивши се на СтратиграФију као на своју хронилогију, широм прилази к Биологији, и за кратко време постиже такве резултате да задивљују. Ја ћу Вам доцније пзнети ове резултате у главним потезима, а у том ће се управо цео даљи мој посао и састојати. За сад ћу поменути, да се онп јасно огледају код свих кичмењака, цеФалопода, ехинодерама, брахиопода, шкољака, ФораминиФера, за тим код сунђера^ корала, пужева, крустацеја и т. д., исто тако код васкуларнпх криптогама, кониФера цикадеа и многпх дикотплнпх биљака,