Македонија
149
СРБИЈА И МАКЕДОНИ JA
ски, из Бабуне (Срез Бабунски) и многи други прослављени су и опевани вође и јунаци народне одбране противу Бугара y Македонији. У тешким приликама, гоњени и од бугарских комита и од турске војске и власти, ови сусе браниоци српског народа одржавали само љубављу и симпатијама свеснога дела српскога народа y Македонији. Рад ових људи није био без успеха. Они су припомогли да велики део српскога становништва y Македонији не клоне ида ce очува до дана данашњега. Да су имали више средстава, они би, можда, успели да очисте Македонију од бугарске најезде. У једном поверљивом извештају бугарској влади од једног бугарског консуларног чиновника велиседаСрби нису имали на раду противу Бугара више од „шеснаест чета, са 160 —170 људи", па ипак да су „успеси српскога елемента y Бнггољском Вилајету постали доста знатни" и да je „у самоме Со. луну њихов положај доста добар''. 1 ) * * * Из свега реченога види ce да je Србија радила, колико су јој год снаге допуштале, да сачува Македонију од бугарске најезде и бугаризирања. Исто ce тако види да je народ y Македонији правио све могуће напоре да очува своје српско имеидасе придружи Србији. На жалост, оно што je ишло противу Србије и противу српскога народау Македонији, било je јаче од њих. Снага Србије била je слаба да ce бори противу Турске и противу злоупотребе грчке цркве, да противстане жељи Русије, да одбија бугарску пропаганду и оружани комитски терор. To je узрок што je велики део српскога народа y Македонији, после борбе, жртава и искушења, најзад, био принуђен дг ce назове Бугарином. Па ипак je бугарски успех био само релативан. Уз Егзархију je пристало становништво већих градова
') Le Brigandage en Macédoine, un raport conjidemtiel au Gouvernement Bulgare, Berlin IУOB, стр, 41.