Наша пошта
234
а рачуноводство Министарства вегетира, без организације и бев прописа, пошто се Правилник о раду специалних рачуноводстваа у п. т. т. струци апсолутно не може применити. 5 ; ЈЕ „Стога би пре свега требало да се рачунска служба п. т. т. струке организује посебним прописима с обвиром на посебност службе, која. нема никакве везе са рачунском службом Мин. финансија, нити њихови прописи могу важити за те послове. Из овакве организације би се после створила потпуно посебна врста поштанских рачунских чиновника која је струци потребна, а која не би кокетирала приликом сваке мрвице са рачунским чиновницима финансијске струке са којима никакве везе нема и не може да има, пошто у п. т. т. струци мора да буде сваки. чиновник пре свега поштар, т.ј. стручно лице за све врсте послова.
. «
_ Пуштамо предње написе са истом жељом коју су писци изразили: «да се чује и друга страна». И треба да се чује. Штета је голема да наши редови ћуте и не дају од себе гласа, па се, наравно, о њима мало или нимало не води рачуна. Крајње је време да се наши редови разбуде из летаргичног сна којим још спавају.
Из Ур.
_ САВЕЗ НАБАВЉАЧКИХ ЗАДРУГА ДРЖ. . 5 СЛУЖБЕНИКА |
„Наша пошта“ је у последњој свесци вабележила нову делатност овог Савеза, којему је циљ да организује и помогне држ. службенике "чије је стање још више отежано кризом која у свету влада.
Народни посланик г. д-р Марко Кожуљ, у својој претставци Народној скупштини, о економској кризи, поред осталог је нагласио:
«Чиновник је незадовољан због укидања плате, која му је у ово задње доба више пута била смањивана. Пензионери су поготово незадовољни јер је код њих стање особито тешко. Неки су пензионери плаћани још у крунама, неки по староме а нењи по новоме закону, тако је један пензионер са истим рангом и положајем и истим годинама службе добива. тек половину онога што добива његов друг, који је по новоме закону пензионисан. Држава за ранијих режима, ово питање, не само да није решила, већ га је погоршала и замрсила. Да се задовољи праведним захтевима пензионера, треба и ово питање праведно решити путем закона, да не буде никакве разлике при истим условима. Има пензионера са 40 година службе, а примају тек пар стотина динара пензије.“
Како ће држ. елужбеници помоћи себи и олакшати држави да их помогне2 То је питање које се поставља. Одговор је: организацијом, колективним радом. Савез набављачких задруга држ. службеника је форум који служи том циљу. Интерес је особља да се упозна са склопом Савеза и са његовим радом. За обавештење о томе корисно ће нам послужити подаци које је публиковао г. Тодор Г. Илић, виши саветник Мин. финансија у пензији («Рачунски гласник» — финансиско-економски часопис, год. 1932, стр. 105). Шисац вели:
«још одмах по уједињењу почеле су код нас понова стварати св на-
бављачке задруге држ. службеника, чији је рад био прекинут ратом.
У. почетку, задруге су се оснивале бев нарочитог и систематског плана, онако како су прилике у појединим местима биле. Између њих није било нарочитих веза и договора, јер тада није постајао ни Савез задруга „нити је пак било каквих прописа о оснивању и раду појединих задруга. Тек 5 децембра 1920 донета је Уредба о набављачким задругама држ. службеника. Она је доцније озакоњена и измењена 12 маја 1928, а на дан 3 "новембра 1931 донет је Закон о задругама држ. службеника. :