Основна меканика. Део 1, Кинематика : за ученике Војене академије и виши школа у Србији : са 260 слика у тексту
МЕ
онда смо се упознали са котрљањем једне криве пруге по другој кривој пруги, и једне површине по другој површини, и ма да смо лако сватили у чему се састоји ово котрљање, ми ћемо га опет овде тачно да определимо, како би могли добро сватити природу оваковог кретања у свима могућим случајима. —
149. Ако се нека крива пруга а, тако по другој кривој ђ вреће [Ол. 81,] да су обе непрестано тангенте једна другој, или што исто значи, да обе имају у тачки додира, у сваком тренутку исту тангенту, а сем тога да тачка додира, пролази у исто време једнаке луке по обојим пругама, онда се каже, да се крива пруга ; Е а, просто котрља по кривој 2. | Сл. 81. — Последњи услов може се и овако изрећи : да се разни луди
као н. пр. ИМ криве пруге а, постепено слажу са луцима М'Х исте дужине, криве пруге 6. —
150. Ако се два тела тако једно према другом крећу, да се површине ових тела непрестано у једној тачки додирају, онда тачка додира, креће се у опште по свакој од. ових површина.
Сматрајмо теометричко место постепени положаја, које тачка додира заузима на површини првог тела, а тако исто и геометричко место њени ноложаја, које постепено заузима на површини оног другот тела. Ако се сад при кретању тела, прва од ове две криве пруге, котрља по оној другој по напред поменутим условима, онда се каже, да је кретање првог тела по другом просто котрљање.
151. Два тела могу се у више тачака додирати. — Ако би сада имали неки извесни број тачака додира, које су одвојене једна од друге, онда ћемо добити котрљање једног тела по другом за све оне тачке додира, за које су горемоменути услови котрљања испуњени.
пре
и тесттрн а али