Основна меканика. Део 1, Кинематика : за ученике Војене академије и виши школа у Србији : са 260 слика у тексту
8 145
средишта А [бСл. 83] које се налази у извесној тачки зајед-
ничке нормале 00. Ово тре-
нутно средиште обртања мо-
жемо лако определити, кад су
нам позната, средишта кривина
кривих пруга (Ф), и (0), и от= ни
о
4 ношење лукова пит,и тт, јер је оно граница, којој се приближава пресечна тачка у, две
—-— >
че ~
5
нормале Оту и Ст. — Уго Са. 88.
обртања аф раван је сбиру углова (4а - 48) нормала, са за-
једничком нормалом СС. Но као што је > да = > др [је =
углу тангената, повучени у крајним тачкама лука тт ] а > 48 = = фт, то ће бити:
Фф = ат -- ат.
158. Рачунање лука клизања. Из саме слике лако је видити да је израз лука тт'.
7 (47 -- ат) = та.
Овначавајући са 7, одстојање тренутног средишта обртања од тачке т. — Ако би кретање било тросто кљизање, онда један од углова: 07, Фт7', мора бити раван нули, по оба ова угла немогу у исто време бити нула, дакле клизање може само онда бити = о кад је 7 = 0. Отуда ово:
Правило. Кад се две криве труге, једна по другој тако крећу, да се нетрестано додирају, онда да би клизање нула било, потребно је а т довољно је, да се њина тачка Лоди ра слаже са тренутним средиштем релативног обртања.
Напротив котрљање је нулла, и кретање је просто клизање 1-во. Кад се неменљива тачка додира налази на, кретној
ОСНОВНА МЕКАНИКА 10