Основна меканика. Део 1, Кинематика : за ученике Војене академије и виши школа у Србији : са 260 слика у тексту
67
Пошто су ови изрази, брзине у простору једне исте тачке за једно исто време 4%; то је њима резултанта, или абсо-_ лутна брзина о тачке М, диагонала паралелипипеда, кога су ивице, горепоменуте три брзине, биће дакле:
= Ија о | | нас 5]
61. Ова абсолутна брзина опредељује се графично овако: На продужење радиуса вектора ОМ, а од тачке М, узме се
права, која представља брзину за тим се по управној
повученој у М, на ОМ а у равнини МоОт пренесе брзина ду _ - да
6 —р о напоследњу брзина 0 сову јр пренесе се по управ-
ној повученој такође у М, на равнину МОт. Ако сад конс-
трупрамо параледипипед на довако опредељене три праве, диа-
гонала његова представљаће по правцу и величини абсолутну брзину тачке ЈМ.
ПРИМЕТБА. 19 Горенаведени израз брзине 2 можемо добити и преобраћајем кооордината тачке М.
Нека су ОХ, ОУ, п 02 ортогоналне осе, на које је однешено кретање тачке М, имаћемо:
2 = От сов а = 0 сову сов а; у == От зт а = б сову зт с; = о ту.
Ако сад лиференцијалимо ове једначине и у образац
= У (ат)' - (ду) -- (42) заменимо место") 42, ду, и 42
нађене вредности, добићемо
") да == до сов у со _ — о сов у зт а а а — о бозе зл у а у. Фу == до сов у пл а — о 5 у зп а а у = о сов у соза а ве. 42 == до злу -- о соз у а у. (842)" == (]о)- соз" у сз" е - 0" соз" у зт" а (да) - 0" соз' еф зт у (ду) —
5%