Отаџбина
КЊИЖЕВНОСТ
539
овамо креће сва Радецкова војска, и да је његова намера осујећена, одустане од наступања и напада на бок. „Шта је заштитница?" (страна 255). — У четвртој алинеји стоји ово : „Заштитница пак остављена је себи самој у већини случајева, лјер њена помоћ одступа, и све се више удаљава од ње ... али баш „и да може на ову помоћ рачунати, опет је заштитница у рђавијем, „тежем положају, јер она закриљава војску, која у моралном обзиру, „због самог одступања, не рачунавајући предходне неусиешне дога • в ђаје, здраво ниско стоји; код наступајуће пак војске смелост у толико „више расге због самог напредовања, у колико код отступајуће оаада. „И сама заштитница дакле стоји под утицајем тог болесног морала Заштитници је у део пало то одличје, та слава, да својима буде ири узмицању заштита, да заустави бесног противника, да још можда метне занесеном противнику заседе и замке, и да тиме му преотме сву славу и својима новрати. Па зар заштитницу да не одушевљава та мисао, та улога : жртвовати се за спас својих ? По томе нема места о „опадању смелости," о фолесном моралу"-. Да шта је био Леонид, него заштитница отаџбине ? и што се он три дана борио, имађаше јелинска влада маха да на мору потуче непријатеља, тако да га је тај губитак онеспособио за даље ратовање. Ту је место и прилика, да се вођ заштитнице и свакн поједини војник прославе и да нм име буде уз гусле певано иоред Милоша Обилића и других јунака народних. При кснцу овог дела требало је описати начин ирестројавања, прелазак из строја предстражног у путни строј, и из путног строја прелази у бојни строј. VIII део. „Начела становања (страна 263). к — На страни 264 стоји- „обитавање по кућама најзгоднији је начин становања, но што се „тиче готовости за борбу. опет је најнезгоднијн: војска је здраво „растурена, раскомадана, па врло споро и тешко излази на бојиште „на знак „узбуке". Већ је потпуковник Паја Путник у својој књизи о устројству српске војске рекао своје мњење о тој речи „узбуна", и ја не могу на ино но велим : несрећнијег израза није могла војна терминологија измислити од ове речи. Из ње се впди, како су они који је усвојише, сдепо преводили немачке војене књиге, и примили реч АНагт. Али ово није германска, него Француска реч и долази од а Гагте — на оружје". Има дакле смисла, а што је прешло у немачки термин „као вика, ларма то није дало никоме право, да преведе тамо безумно у „узбуна" и да се зове взјска на Ђ узбуну'\ а буна се међу тим казни увек смрћу, јер је велеиздаја.