Отаџбина
470
РЕЛИ ИЛИ ДЕ.1А
Ако томе смета то, што није заступљено колико би желели занатлијство и трговина, еио занатлијског Друштва и трговачкеомладине, и то ако се мисли да се не може све то у оквир горепоменутих задатака Српеког Пољопривредног Друштва сместити. Мм пак држимо, да се све ово може постићи и да још нема тога питања трговинског и саобраћајног које се не би могло нретресати у нашем друштву пољскопривредном. Остаје још да се види би ли и шта могло Орпско пољопривредно Друштво радити у састављању капитала за потпомагање пољске привреде. Пре свега начином који пред-.аже г. Андра мучно би се икада скупила с.ума од два милиопа, а ни начином којим мисли г. Мијатовић. као што ни Друштво не могаше повеће суме добити од својих поМажућих чланова. За то ваља тражити друге начине,. Српско пољопривредно Друштво, на позив Министра Народне прпвреде, а на састанцима својих секција израдила је предлоге печатане у 35 и 36. броју »Тежака" које бп у ово доба п наши политички листови требали да прештампају пре но многе друге, који нам ни у земљи не доносе среће, ни у иностранству угледа ни поштовања. У тим предлозима сем расправе осталих важних питања изложило је Друшгво начело како би требало организовати сеоски креднт и новчано помагати привреднике. Овим нутем, без сумње пре и брже се може доћи до циља. И ја само жалим што на тим састанцима друштвеним не беше већи број пријатеља, јер би се предлог пре и коректнпје остварио. Ако нам је, дакле, до дела, и ако смо вољни да сложним и договорним радом помогнемо нашој посрнулој привреди, послу који одиста не трпи одлагања, онда немојмо, пријатељи, чекати док се најпре нешто ново организује, ма то у неким појединостима и било потпуније и савршеније од онога што постоји, но потражимо старо Српско Пољопривредно Друштво и његове подружине, па на обилатој и још довољно необрађеној њиви одаберимо сваки по својој струци онај посао, којим би се најрадије желели бавити, те безсумње и највећега успеха могли показати.
Господине Уредниче, Ценећи пажњу вашега сарадника г. Андре коју поклања привредном бољитку у нас, и сам лично поштујући га, зажелео сам да га видим да и даље ради на остварењу својих предлога и жеља, п да томе што пре приступи. Зато сам био слободан, за љубав саме ствари, његову пажњу као и осталих просвећених пријатеља привреднога напретка окренути овоме етароме сто-