Просветне и политичке прилике у јужним српским областима у XIX в. : (до српско турских ратова 1876-78)
4
Д-Р ЈОВ. ХАЏИ ВАСИЉЕВИЋ тоду, био је Спиридон Јовановић.) Спиридон је први у Нишу и измирио нови са манастирским методом; он је измирио та два метода и на манастирски потпуно накаламио чисто српску наставу. Борба између манастирског и новога метода држала је све до 1840 г) ,
По живом трговинском саобраћају Ниша са Србијом и средње европским градовима, неки од угледних нишких трговаца успели су да дођу у везу са кнезом Милошем још 1811. То је могло бити за време познате скупштине кнезова, која је те године била одржана у Београду. Те нишке трговце довео је у везу с кнезом Милошем београдски трговац Манојло Стевановић. Један од нишких трговаца, Станко Милосављевић, обратио се кнезу Милошу г. 1827, молбом, да се у Нишу установи српско писмо/) и кнез Милош му одреди Спиридона Јовановића, који је био родом из Чакова у Банату. Спиридон је био, како се у Нишу доцније знало, пре тога писар у кнеза Милоша. Али, то нисам могао утврдити.Спиридон је био ваљан учитељ и црквени појац. У то време био је владика у Нишу Глигорије; он је био родом из Ножнице, једног села у околини Трнској, али велики фанатик грчки. Замоле нишки грађани владику да прими за учитеља Спиридона „спромашчића и бегунца из Аустрије“) У Нишу су онда биле тешке политичке прилике за хришћане, и није се чудити што је Милосављевић и од многих својих пријатеља морао тајити да је Спиридона учитеља измолио у кнеза Милоша. А Глигорије владика није ни слутио о томе. Јер само на шест година пре доласка Спиридона Јовановића за учитеља у Нишу, погубише турске власти у Нишу митрополита Мелентија и још пет угледних нишких грађана") а на четири године после доласка Спиридона, кнез Милош присаједини Србији четири позната округа дуж границе према Нишу. Природно је што су турске власти и Турци ерлије баш овде, у Нишу, на капији Србије, највише пода-
1) Годишњица H. Чудића књ. ХХХУ с. 12+ и др.
Тих. Р. Ђорђевић, „Учитељ“ год. ХМГ св. | с. 48. А нишки учитељ Таса је казивао многима, и мени, да га је грчком језику учио н Никола Аратовалија Ђеорђијевић. Доцнијих година, учитељ Таса је и једну књигу превео са грчкога на српски.
=) Може бити да се и после 1840 г. у коме нишком периферном крају (Јагодан M. n другде) одржала каква приватна школа манаст. метода. 5) Српски метод, српска — модерна — настава.
4) Годишњица Н. Чупића књ. ХХХУ с. 120. У М. Ђ. Милићевић, Краљевина Србија с. 65; — Исти, Поменик,
с. 443—446.