Просветни гласник
— V —
\
је ове године скоро онолико школа, колико за свих првих девет година, а пожаревачки округ, увећао је свој број школа ове године с 5 нових, излази, да је за првих девет година добијао сразмерно по једну школу годишње. Остали окрузи напредовали су у овом погледу сразмерно једнако кроз цео период.
Кад поредимо површину Србије и број становништва с бројем школа у овој, 1890. 91. школској години, онда је једна. школа долазила на 64ч квадр. километара, и на 28"27 становника '). На колико је пак, километара и на колико становника долазила једна школа у појединим окрузима, види се из ове таблице.
ОКРУЗИ - ПЕРАКТЕМЕКТ8
Л в X д о а д о
рз « 5 ^ ~ сз 5 ^ в ^ 5 ^ 5 н о ој о ^ ? 1 а ^
1 „ " " Једна осн. школа долазила је — 11 у ауаи ипе есо1е ргјшајге
о « 3 §* 03
на км 2 раг кт 2
на становника раг ћаћ11ап1з
2.907 -1
114.517
74 -6
2.934
Врањски — Угапш
4.196 -7
149 282
149-в
5.302
Крагујевачкц — Кга <Јошеуа1 ;2
2 .385 -4
140.661
45-6
2.696
3.258 -7
91.572
58 -2
1.641
Крушевачки — Кгоисћеуа!?. |
3.255'б
149.554
67 -8
3.119
Моравскн — Могауа
3.109 -5
160.191
54-р
2.805
Пиротски — РЈго1е
3.142 -8
120.585
75 -6
3.019
Родрннскн — Рос1пте
з зве-6
176.533
50-з
2.733
Подунавски — РоЈипауПе ...
.3.229 -4
206.966
34-1
2.174
Пожаревачки — РојагеуаЈх ...
3.638 -5
205.029
37 -1
2.098
Руднички — КоиЈшк
4.551 -5
151.695
89 -2
2.978
Тимочки — 'Пток
2.091 -8
92.762
99-6
4.41 5
Топлички — ТорН17.а
3.63-2 -6
121.382
145-3
4.850
4.373-а
137.542
128-6
4.050
Црноречки — Тзгпа Кека
1.439 -5
66.564 1
40-о
1.935
Град Београд — Ка ујНе с1е Ве1™гаЈе
-
54.249
—
3.025
Град Пиш — Ба уШе Је №сћ
-
1(1.877 :
_
4.992
Србија — 1а 8егћЈе ....
48.589 4
2,161.961
64 7
2.827
Према овоме највише је имао хпкола по величини подунавски, а по броју становник а крајински округ. Врањски округ имао је најмање школа како по величини, тако и но броју становника. Интересно је поређење округа међу собом по величини и броју становника с бројем школа који «ни имају. Тако, из горњег прегледа видго|о, да је
ирема иовршини имао највећи број школа иодунавски округ, па онда пожаревачки, црноречки, крагујевачки, подрински, моравски, крајинскп, крушевачки, ваљевски, пиротски, руднички, тимочки, ужички, топлички и, напослетку врањски. Међу тим
Ј ) Овде је узет у рачун фанТИЧКИ број становника ирема попису рд 1890. годпне, који је нзносно 2,161.961 душа.