Просветни гласник
586
лросвбтни гласник
стомера у две нове кугле тако, да сад имамо 4 кугде. Свака од ових; дели се опет у две нове — дакле 8 кугла и тај се процес тако продуљује, те добијамо 16, 32, 64 и т. д. све мањих кугдица. На посдетку се процес завршује тиме, што, из првобитне једне ћедијце добијамо безброј много Лелијца без опне, протопласматичне и пуне зрнаца а поређане једна поред двуге, као оно зрна у купине, те се с тога овај стадијум у развитку ћелијце и зове Моги1а. Са постанком Моруле завршеп је процес браздања а када се има на уму да браздање бива на једру,. које је постало од мушког и женског пронуклеуса, дакле, да су све ћелијце на телу постале из материјала, који је дао мушки и женски пол, онда ће се лако разумети појам наслеђа и подобности и очевог и материног организма. Као год што се у јајној ћелијци метазоа понавља организација протиста, тако исто и у овој деоби ћелијца или браздању понављају се појави, чији се поједини ступњеви налазе и у протиста. Организам метазоа пролази, дакле, у почетку своје онтогенезе ове ступњеве. Према томе браздање ћелијца је појав, који се може сматрати као наследство од протиста. Скуп ћелијца, који је постао, дакле, браздањем јајне ћелијце преставља организам метазоички. И јединство, које се у овом организму огледа повлачи за собом потпуно губљење самосталности појединих ћелијца. Ове су ћелијце, у неку руку, постале камење бд којих је саграђена нова зграда — ново тело, и ношто су у служби целине, то су и потчињене више органском јединству. Али начин, како су поједине ћелијце везане у целину, изазива те ћелијце, које су иначе првобитно биле једнаке, да добијају разну вредност. И заиста, према положају и слоју где сећелијце налазе, бпће и њихове радње различне; једне ћелијце примају ову а друге ону Функцију, прилагођавајући се својој радњи. Из овога. проистиче деоба физиолошког рада , а тнме почиње и усавршавање организма, о коме смо раније говорили. Пошто се развила морула, накупи се у њој беланчевинасте течности, услед чега она све више расте, а и ћелијце што је састављају, све се више потискују ка периФерији, те тако граде мехур. Овај се стадијум зове у развитку јајета ШазШа (клицин мехур), а ћелијце које састављају мехур и окружују клицину дупљу, граде клицину опну или Ша&1оАегт. Оне изгубе свој округао облик и постану плоснате — хексагоналне. Бластула подсећа на колоније протозоа (У о 1 уох ). А ли развитак бпва и даље. Бластула, која се састојала само из једног слоја ћелијца, уврати се (инвагинује) на једном месту и то увраћање у клицину дупљу иде све дотле, док једна половина мехура не доднрне другу. На тај начин добили смо два слоја ћелијца: један спољни (или есГоМазГ, еЉоАегт) и унутрашњи (или епГоМазГ, етоАегт). Отвор, који води у унутрашњост