Просветни гласник
692
ПРОСВЕХНИ ГЛАСНИК
докупан организам. У њему се развију чулни органи и центрадни нервни систем, који га одржавају у вези са спољиим светом. Тај део тела називамо главом. ДиФерентовање главе зависи нримарно од положаја усног отвора; јер овај треба да одреди правад кретању животиље. Додни.је глава утиче и на метамере, што пду за њом п тако се секундарио развију многи органи и удови, који врше локомоторну или респитаротну фтнкцију, и који ступе у везу за устима и сви скупа представљају главу (1пзесИ). Спајање метамера у главу може још и даље да иде и промене, које на тај начин споља постају на телу, имају утидаја и на развитак унутрашњих органа — централног нервног система (мозга). И у кичмењака предњи део тела добије облик главе (СгатоЂа). И ова се састоји из извесног броја метамера, које тек на најнижем ступњу (у Асгаша) развиће назиремо. II тако, дакле, од најнижих метазоичких облика -- гаструле наступа све веће и веће диФерентовање, које је под утицајем спољњег света а у вези са екзистенцијом самог организма. Што се тиче поделе органа, ми би их могли делити са двојаког гледишта: са физиолошког и мор®оложког. Са физиолошког гледишта, које је старије, делили би органе према њиховој Функцији. Али пошто се по овој подели истиче само физиолошки моменат, а запоставља морфолошки и ионашање органа, које је тако важно за Упоредну Анатомију, то ову поделу не можемо усвојити. С тога ћемо делити органе са морфолошког гледишта , које полази од клициних листова. Али и ова подела није без махна; јер се неда до краја извести. Готово сви органи и органски системи не остају само на оном клицином листу, који им је дао заснову, већ им се дридружују други листови; а мезодерм готово свуда суделује. Тако кожа или 1п1е§итеиа1 постаје из спољњег листа (ес(",ос1епи-а) или ступа у везу и са средњим листом (ес1;ос1егт-ом) — согит и т. д. Скелет постаје из уиутрашњег (Сћогс1а ЛогзаНз) и средњег листа (основа костију); мускулатура у нижих животиња из спољњег а у кичмењака из средњег листа; цревни еистем , који обухвата све гране са нутритивном функцијом, састоји се из унутрашњег и средњег, а у својим почецима и из спољњег листа; крвни систем такође из сва три листа. Само нервни систем и чулни органи састоје се из ес1о(1егта из кога и постају а Сое1от и урогенитални систем: из средњег листа, из кога и иостају. 6. Даљи развџтак клициних листова. Што се тиче даљег развитка клициних листова (ес1;о, тево и еп1ос1егта), о томе ће бити потанко говора другом пригодом (у ембриологији) а овде изнећемо у кратко само оно, што нам је потребно ради даљег излагања и разумевања Упоредне Анатомије нарочито кнчмењака. Да иочнемо са мезодермом. Мезодерм се расцепи на два слоја: наријетални и висцерални. Паријентални слој називамо још кожно влакнастим листом (8ота1;ор1еига) а висцерални цревно влакнастим листом (8р1асћ-