Просветни гласник
416
ПРОСВЕТНИ ГЛАСНИК
са својих места и изиђу из учионице. Често се мисли да је само устајање и седање по иеколико иута довољио за одмор. Али ово ие само да је недовољио, него је и штетно, јер се овако диже силна прашина у учионици. То исто важи и за мања гимнастичка вежбања која се иредузимљу често за време наставног рада у учионици да би се деца освежида и одморила од умног рада. И једно и друго слаба су средства за одмор и освежавање, али су зато штетнија по здравље. Ако је могућно, добро је да деца за време прекида, изиђу сасвим напоље у школско дворшпте. У школама где пије велики број ученика треба допустити деци да се за то време крећу слободно, али опет да не буду без ! надзора. Где је много деце на једном месту, а простор је мали. добро је да деца ходају у реду два и два или и друкчије. Тако деца имају прилике да исправе своје тело, опруже удове, да се крећу и живље дишу чист ваздух; немају прилике за разне међусобице које се дешавају кад се крећу слободно, и не замарају се јурењем физички, те но свршеном прекиду улазе у учионицу одморнији н свежији за нов рад. Многи наставници предузимљу, за време ових прекида, са својим ученицима разна гимнастичка вежбања и дечје игре, или их подстичу на што живље кретање и јурење, рвање и др. Они то чине у намери да ученике телесно заморе, те да после за време часа буду мирнији. Ово они и постижу, јер се деца доиста често толико заморе, да после једва чекају да седну. Али телесни умор, који их гони да потоњег часа мирују, исто им тако не да да тога часа раде духовно, пошто се умор преноси с тела на дух. ВадтзЈсу , познати школски игијеничар тражи да се просто непосредно забране тежа гимнастичка вежбања на гимнастичким справама за време прекида одређених за одмор; нарочито су штетна вежбања на вратилу и разбоју кад се брзо изводе, јер се деца јаче напрежу телесно, а ово слаби подобност за духовни рад. И из искуства је познато да је после живога кретања и гимнастичкога вежбања за време прекида деци потребно прво извесно време да се смире и одморе, па тек онда могу прећи на наставни посао. Особито после тежих напора рукама мишићи дрхте, те је ученицима немогућно радити баш оне наставне предмете, у којима треба писати или цртати. Али баш и с погледом на нојаве које се могу десити у духу детињехМ за време овог прекида потребно је обратити пажњу на заннмање ученичко за то време. А гимнастичка вежбања, и дечје игре не пролазе без утицаја на дух детињи. Игра је несулпвиво једно веома подесно васпитно средство. Она по својој природи вежба час више силе телесне, час опет духовне и у толико је она потребнија данас више него икада. Али на овом месту она с погледом на рад васпитаников није подесна, особито ако она, као што обичао бива прелази у страсну игру. Онда се за време прекида развију у деци различите мисли, осећања и жеље, које после звук звонцета није кадар да заустави. Детету ће бити тешко