Просветни гласник
НАУКА И НАСТАВА
607
телоснога склона стоји колико ће ко дотерати у трчању, у ходу или у скакању. Тако н. нр. они који су дужих ногу даље ће дотерати у овим гимнастичким радњама, али ће зато у дизању терета заостати иза атлега краћих ногу и здепастијегд тела. Трчање се у главноме може поделити на: кра%е, средпе и дуже. Краће: од 68,6 метара до 365,6 м. Средње: од 402,2 метара до 1207 м. Дуже: од 1608 метара па на више — докле се погоди. Спрема (тренирање) за краће или дуже трчање — различпа је. За краће трчање спа се снага прибира и утроши за десетак секунада, у дужем трчању — до нола часа — ваља снагу распоредити да се не утроши сва у почетку. Трчање извежбаног тркача са свим се разликује од обичнога трчања. Изпежбан тркач не стаје целом стоггалом, него се дочекује на прсге, те се такав трк састоји, управо, из самих скокова. Метода за ово вежбање не можс се утврдити једна иста за свакога. Најбоље је на самоме себи огледати и видети која је најбоља. Само треба имати на уму ово: ко хоће да се ода овоме спорту мора имати потпуно здраво срце и здрава илуЛа. Највећи успех у краКем трчању постигли су до сада енглески и амсрички тркачи до 365,6 мегара за 43 секунда; 91,4 метра за 9 4 / 5 секунда. Највећи усиех у средпем трчању (до 3 / 4 миље — 1207 метара) постигли ст такође Енглези и Америчани за 3 минута и 7 секунада. У дужем трчању издрже епглески и амерички тркачи по 16 часова,. 48 минута и 10 секунада, и пређу 192,960 километара. До сада је највећи успех постигао у дужем трчању, X. Уиткинс, који је 1899 год. нретрчао за један час, 18*878 километара. У трчању на већем растојању претрчао је Грк. С. Луј, на олимписким утакмицама 22 априла 1896 год. од Маратона до Атина 43 километра за 2 часа и 58 минута. Те исте године 31 јула буде ириређепа у Паризу „Маратонска трка," у којој је енглески тркач од заната, Хурст, претрчао 40 километара за 2 часа н 31,5 минут. За вежбање у трчању најбољи енглески тркачи дају ова упутства: Ко хоће да се вежба (тренира) у трчању на кратком расгојању (од 97 метра до 109,7 метра) нека то чини у друштву с бољим тркачем од себе, а ако нема бољега, нека нред собом пушта, за који метар, себи равнога или слабијега тркача, па нека се према томе напреже да га. стигне, или претече. После шест до седам таквих беспрекидних нонављања ваља се одморнти, тело сувим отирачем трти, док се од зноја не осуши, па за тнм онет наставити тренирање. Нарочито ваља пазити да се на дати сигнал (знак) одмах потрчи, и то из све снаге.