Просветни гласник
ШКОЛОКИ ЛЕТОПИС
1035
о њиховом понашању лреко године. Ово су све најрђавија деца, која нису могла положити пријемни испит и прећи у гимназију. Женска деца чине изузетак. С продужним женским школама може се бити задовољно". Надзорник за округ шабачки вели: „Успех је сад, са IV разредом, слабији него пре са три. А биће још слабији кад дође и продужна школа. Људима би много згодније било, кад цеца не би ишла у школу радним даном ного недељом и празником. Тада би се течај продужној школи могао попети од две на три године. У продужној школи не би требало учити ништа ново но само да се понавља оно из ниже основне школе". Остали надзорници и за ову годину ништа не помињу о њима. 1886/7 школска година била је четврта година продужним школама. Да видимо како су ста.јале у овој години. 0 њима у овој години има највише помена у надзорничким извештајима. Надзорник за округ пожаревачки, срезове: млавски и моравски, излажући како је за нас нижа основна школа важнија од више и како с тога ми и треба да концентришемо већу пажњу на њих, вели: „Продужне је школе већ изазвала већа потреба. Приметило се, да деца веома брзо заборављају оно што у основној школи уче. Зато се отворида ,, продужна школа", колико за понављање онога што се учило у основној школи (нижој). Али су се том приликом учиниле две погрешке: прво, што се уредило да деца долазе једанпут недељно, а друго, што је у наставни план за њих ушло друго нешто но што се учило, у основној школи. Нрво гради од продужне школе исто оно, што су биле и „недељне школе", које су пропале и није требало чинити исту грешку. Нису оче пропале само зато, што „газде" и „мајстори" нису хтели своје „шегрте" да шиљу у школу, него и зато, што оне нису постизале ништа. А зашто? Само зато, што су биле „недељне", што се у њих долазило једанпут недељно, те се за то време не може ни поновити све оно што деца ваља да не забораве, а камо ли да се предаје још нешто ново. Још сад додајте овоме и другу погрешку: да су у наставне нрограме за њих ушле већином нове ствари, и онда ће вам изићи слика ништавила и збрке,. која влада у овим школама. Жабарска продужна школа је мустра за ово ништавило. Кад сам свршио испит у њој, ја сам, излазећи из ње, паправио овакав закључак: ово треба да постоји само зато, да се види, како се лако и брзо заборави све оно што се научи у данашњој основној школи, у којој у настави иревлађује формализам. Ту вам је Немања син Карађорђев, Црна Гора у Малој Азији, ио именица, али заменица, коњ глагол, 7 X 8 = 24 итд. Не могу вам описати ону збрку по.јмова, којој се само морате чудити: откуд наста и како се начини!... Но кад сам дошао у друге две продужне школе, за ме је настадо друго чуђење: откуд усиех врло добар н да ја у иродужној школи морам да дам оцену 4! Кад сам доцније упитао наставнике откуд ово и како су радили,