Просветни гласник
Просветни Гласник
предат концепт, а у колико препис; напокон, да ли је који кандидат опоменут због покушаја да се помогне недопуштеним средствима. Овај записник потписују предметни и надзорни наставници. Писмени се радови чувају у школској архиви три године. Чл. и. Који кандидат радњу препише или употреби недопуштена средства, имаће израдити нову радњу, коју ће му задати министарски изасланик или његоз заменик. Који би кандидат и други пут на недопуштени начин поступао, биће искључен од полагања испита у том року. Сваки даљи овакав покушај има за последицу искључење од испита уопште. Пре почетка прве писмене радње упозориће председник испитног одбора кандидатг на све последице недопуштеног начина израђивања писмених радња. Чл. 15. Писмену радњу прегледа и оцењује онај наставник, који је дотични предмет предавао те године у највишем разреду. Наставник ће сваку радњу тачно прегледати, савесно просудити и обележити одговарајућом оценом, али још се могу додати и друге белешке којима се оцена образлаже. Осим тога и два члана испитног одбора, које одреди испитни одбор, дужни су прегледати писмене радње свих кандидата и својим потписом утврдити, да ли се с предложеном оценом слажу или не. У последњем случају дужни су укратко образложити своје мишљење. Коначне оцене даје испитни одбор. Приликом прегледања писмених радња из свих предмета треба пазити на исправност наставног језика те на чистоту и лепоту израде. Коначне оцене писмених радња заводе се у главни протокол о закључном испиту, који ће спремити директор, а по обрасцу који је прописан од Министарства Просвете. Чл. 16. Кандидат, који изради неповољно радњу из наутике или којегод друге две радње, не може правити усмени испит у томе року, него му се допушта да усменом испиту приступи у наредном року. Ако кандидат добије неповољно оцену из наутике и српско-хрватског језика, или из наутике и које друге две радње, односно из сва три језика, мора поновити разред. Чл. 17. Предмети усменог испита јесу: а) српско-хрватски језик; б) енглески језик;