Просветни гласник
О п ш т и Д е о
527
в) географија; г) наутика; д) метеорологија и оценографија; ђ) наука о паростроју; е) поморско, трговачко и менбено право. Кандидати, којима је радња неповољно оцењена из талијанског језика, полажу усмени испит и из тога језика. Усмени испит за један предмет и за једног ученкка траје око 10 минута, осим из наутике, из којега предмета може испит трајати до 20 минута. У истом дану може се испитати највише седам кандидата. Који ће кандидати бити испитивани и којим редом, одређује председник испитног одбора и то саопштава кандидатима непосредно пред сам почетак усменог испита. Чл. 18. Мерилом за просуђивање писмених радња и одговора на усменом испиту јест уопште научна сврха, која се има постићи у Поморским Академијама у смислу целокупне научне основе. Зато се испит не сме ограничити само на градиво последњег течаја, већ се има гледати на општу образованост и стручно, теоретско и практично знање, што га је кандидат имао стећи за време својих наука. Специјално се има тражити, да испитник знаде у школи стечено знање одмах и у пракси употребити, да дакле докаже, да је усвојио нужну количину позитивног знања и окретности. Начин испитивања не сме уопште бити такав, да би се успех испита могао схватити као дело пукога случаја. Чл. 19. На усменом испиту из наутике има сваки кандидат да реши два проблема на поморској карти, и то један астрономске и један геодетске нарави. Надаље треба кандидат да докаже потпуну вештину у употреби секстанта, те како се исти испитива и исправља. Кандидат ће на пољу са секстантом мерити кутове између терестричких предмета или висину сунца помоћу уметног хоризонта. Пракгичне вежбе у компензацији компаса не могу се изводити на испиту, али ће се тражити да кандидати протумаче поједине операције, које долазе код компензације, употребљујући „окретну плочу", компас провиђен било којом компензацијом, или дауупотребу ставе поједине чести односних апарата и компензатора, односно да протумаче њихову сврху и деловање.
4*