Просветни гласник
178
Просветни Гласнпк
дине од новембра, када престану важнији пољски послови, до марта, када почињу пролетњи радови, т. ј. 3—4 месеца годишње. 2. У други течај имају се позвати сви слушаоци који су били у првом течају, јер је ово наставак првог течаја. 3. Држава, односно обласна самоуправа, сноси трошкове за наставнике на овој школи, а село, односно општина, даје локал, послугу, огрев и осветљење. Наставни објекти за ове течајеве доносе се из оближње пољопривредне школе, расадника, државног или приватног уређеног добра, а могу се, по потреби, вршити и краће екскурзије по најближој околини. 4. Овом школом руководи Месни Одбор у дотичном селу, састављен од пољопривредних наставника, учитеља, свештеника и председника општине или његовог заступника. III Ниже и специјалне пољопривредне школе. 1. Ниже пољопривредне школе, које су пре рата биле трогодишње, сада су претворене у двогодишње, у намери да се радна снага од сеоске куће не одузима на одвећ дуго време, и да се код свршених ученика смањи амбиција да постану господом. Да би се пак добило више времена за потпуно савлађивање ранијег стручног градива, из старог наставног плана за ове школе изостављени су предмети општег образовања: веронаука, географија и историја, рачунајући да се од овога доста научило у основној школи. Ипак су у оба разреда задржани и даље: рачун и српско-хрватски језик. У стручном погледу ове су школе подељене наЗтипа: ратарске, сточарске и винодељсковоћарске школе. Оваквих школа имамо свега 11 у целој земљи, а свака школа има своје узорно имање од 30—60 хектара земље. 2. Специјалне пољопривредне школе, чија настава траје само једну годину, оснивају се у крајевима где основна школа траје дуже од 4 године, те се са новим ученицима може одмах прећи на стручну наставу. У стручном погледу ове школе су још уже специјализоване од нижих = школа. Оне могу бити: градинарске, млекарске, пчеларске, винарске, домаћичке и т. д. Њих имамо 14 у целој земљи, и свака школа има своје имање од 30—60 хектара земље са потребним објектима за специјалну наставу. Ко сврши специјалну пољопривредну школу може се уписати у II разред ниже пољопривредне школе. Број нижих и специјалних пољопривредних школа треба повећати само до мере да свака област добије по једну овакву школу, јер ће ови заводи бити сигуран ослонац и база за снабдевање средствима и персоналом за организацију зимских пољопривредних школа у зрачним правцима.