Пројекат општег казненог законика за Краљевину Норвешку : мотиви израђени од Комисије, постављене Краљевском одлуком од 14 новембра 1885 год. по жељи Министарства правде немачког царства
162
још различвија п неодређенија, како се кад узме за основицу један или други од ових појмова, због чега одма наступа, пптање, да ли не би боље било да сам закон изрично каже, са каквог гледишта он полази. 10
Међутим изгледа да стоји претежна бојавн, да св у овој тачки предузме једна таква измена у овоме правном стању, које се све више слаже са законима. других земаља. Изгледа да то показује, да практички узевши не може стојати никаква, потреба. да се изабере какав други начин изражаја, и ми морамо збиља рећи да се то потврђује и нашим сопственим искуством 111
Исто тако као и питање о почетној тачки за кажњивост покушаја, мора се држати да је спорно п питање, да ли се делања покушаја морају сматрати да су сама по себи опасна и да ли се због тога мора тражити да су средства, која су употребљена, способна и да је покушај управљен против каквог објекта, према коме се може учинити такав злочин,какав је намераван. Неки закони одговарају на ово питање изрично у корист кажњивости, 112 други у противном смислу, 13 а опет трећи, и тих има највише, немају никакве изричне одредбе, 114
Међутим и ово ћутање не значи свуда једно исто; док се на појединим местима овим намеравало да се одлука остави науци, дотле се на другом месту сматрало да је ова одлука обухваћено оном дефиницијом, која се дала покушају, кхао почетку извршења бделикта. Ово би требало да значи, да
МА ЕРЕ 10 Ласен, кажњивост покушаја, с. 78 а нарочито с. 89—91.
81 Онај случај, 0 коме је говорено у Правном Часопису од 1880, с. 641, изгледа да св може навести као доказ за противно. Међутим у једној доцнијој одлуци од 6. Септ. 1890 (Правни Часопис од 1890, с, 674) највиши суд проширио је сасвим далеко појам покушаја, пошто је једна особа, која је намеравала да Једну кућу динамитом разнесе у ваздух, оглашена за криву за покушај, и ако она још није ни почела да намешта динамит.
82 Тако норвешки, дански, с-галски, аргауски и ранији саксонски закон, као и закон њујоршки и шпански и енглески пројекат. Ранији тириншки, хесенски и брауншвајгски закон држали су једну средину, о чему ближе види даље под прим. 117. Исто тако п руски и швајцарски пројекат, као и више швајцарских кантоналних закона,
18 Тако талијански закон: „АН езјемол. 1долеј“.
14 'Гако закони Холандије, Немачке, Угарске, Берна, Цириха, Аценцела, Женеве, Француске и Белгије, аустријски и хрватски пројекат.