Ратник
332 НАУЧНИ И Поучни ДЕО
позицији за борбу придата. Ма каква била њена кретања при маршу и борби, она мора увек остати у непрекидној веви са својом трупом и несме изаћи из општега оквира дотле, док за то недобије нарочити налог од највишега старешине. Кад није у озбиљној борби, она тада сљедује трупама свога кора, неочекујући за ово нарочити налог; прати његов напад до најближих одстојања додирајући се по који пут рејона, до кога допире и пушчано оружје. Чим ватра престане она се креће из борбене линије и долази к својој трупи.
Ево, мало ниже, начина рада извеснога броја батерија, кад су у скупу и кад састављају део велике артилеријске масе или једнога великога организиранога артилеријског одреда.
А. Корпусна и дивизијска артилерија; артилерија придата ситним оделењима.
1. Бојни ред (отате де Ђафаше).
Ранијом практиком и последњим ратом нађено је за најбоље, да се великим одредима или коровима непридају, приликом образовања бојнога реда, неколике издвојене батерије, било једнога или другога дивизиона, него да се у оваквом случају одређује за један кор један читав дивизион артилерије. Нетреба заборављати на то, да је друга половина последње војне изазвала, мало по мало, читав низ преиначења у првобитноме бојноме реду. Кад је наступило растројство и раздвој међу правилним трупама Француским, усљед велике навале од стране Немаца, тада они поцепаше своје силе на више различитих војишта. Ово је било први повод, те су после млоге дивизије пешачке, па и саме бригаде и најситнија оделења употребљавала врло често некакав изолиран и независан начин. Очевидно је, да је свакој од ових обима нуждна помоћ од стране артилерије, те су бригаде и најмања оделења била под-