Топола
77
dalac, pobuđivalo je to sumnju u mnogima njegovim protivnicima na kraljevu dvoru. Ti ga optužiše kao odmetnika i izdajicu kraljeva. Badava se je on branio. Sigismundovci pođoše na nj s vojskama, ali budu do noge potučeni i glavne vođe pohvatane. Bana Čupora dade Hrvoje u volovsku kožu zašiti, jer ga je jednom, rugajući mu se na kraljevskom dvoru poradi velike njegove glave, volovskim ručanjem pozdravio. Hrvoje osta pobjeditelj, ali ga naglo iza toga zateče smrt (1415.). Hjegova imanja prisvoji sebi kralj i razdijeli ih među odane sebi ljude. Smrću velikoga vojvode Hrvoja nesta s vidika posljednjega zatočnika slobode hrvatske u tom dugotrajnom pokretu; sada je kralj Sigismund mogao mirno gospodovati hrvatskim kraljevstvom. Sigismund je sada bivao kroz više godina izvan svoga kraljevstva, jer je od god. 1410. bio i car njemački, pak je neumorno nastojao na velikom koncilukosničkom, da uvede jedinstvo u glavi katoličke crkve i da uništi husitstvo. Tu je zgodu upotrebila dobro Venecija, pak je nastojala, da osvoji Dalmaciju. To joj i pođe za rukom iza više ratova god. 1420., kada joj se je napokon i Spljet predao. Hrvatskijenarod sada konačno izgubio prvenstvo na jadranskome moru, za koje se je onako krvavo kroz stoljećaborio. OdsadahrvatskiPrimorcišire na moru slavu i veličinu ponosne Venecije. Jedini grad Dubrovnik ostao je jošte sjajan i slavan u svojoj slobodi. Dubrovčani sebi kupiše za velike novce od humskih knezova Konavlje s gradom Sokolom, Captat i O b o d, te se tako zaokružiše s juga i sjevera i utvrdiše obale protiv Mlečana. 1 ) Oni otvoriše vanrednom smjelošću svojoj trgovini luke gotovo svega onda poznatoga svijeta. Sve zemlje od jadranskoga do crnoga mora pune su njihovih kolonija. S istoka dovažahu tamjan, vosak, papar i kordovan, a iz Italije preko Jakina svilenu i vunenu robu. Hema u svjetskoj povjesnici grada, koji bi trgovinom tako procvao, bivši okružen silnim državama Turskom i Mletačkom. Za vrijeme izbivanja kraljeva vladao je u Hrvatskoj tast njegov grof Herman Celjski. S njim je stupio u rodbinske sveze
1 ) Vj. Klaić: Atlas za hrvatsku povjesnicu. Br. 4.