Учитељ
из НАРОДНЕ ПЕДАГОГИЈЕ 38
При самом порођају бају се ове басме: „Кад нестане на овај свет 'леб и вино, квасац и петлови, онда се детету досадило.“ Или: „Земљо богомајко, дадо' главу за главу, дадо: тело за тело, дадо: злато за злато, откупи роба од гроба, а подлогу у залогу.“ =
Чим се дете роди провлачи се испод дршке од бакрача, кроз веригу и кроз набрдила, да би се сачувало од бабица. Да би се породиља, која се овде зове лауса') сачувала од бабице, меће се: вода, ватра и секира на под, па, она поред њих пролази говорећи: „Прођо' воду, не удави' се; пробђо' ватру не изгоре; прођо секиру не посеко се!“
Кад се дете после порођаја окупа меће се на сламу заједно са породиљом. На слами остају док се не молитве, а тада се слама износи.
Кад се дете први пут купа меће се у воду соли и пепела, да се не би оједало, а кад се окупа, мажу му се табани гушчијом машћу, да му не зебу ноге (као гушчијеј.
Кад се мушко дете први пут после порођаја развије онда му се од прве погани мажу науснице и брада да не би као човек било ћосаво.
бића у облику старих жена, које нападају на људе, жене и децу. Против њих се употребљава: велики расковник, рачинска трава, црни и белљ оман, сунчоглед (сунцокрет), миродија и морач. Од бабица се лечи јоши перјем од пилића што се кољу на Мратинце, божићним мрвама, тамњаном од Св. Аранбела и травом од мукавице. Све се ово потапа у води па се пије и ушива се у појас. Од бабица се тамо овако баје: «С тамњан ћој га покадим, с огањ Ћу га сагорим, сас синиру ћу га посечем, па ћу да га расиратим, да иде у пусту Гору Лалејску, тамо има зелена травица и студена водица. Тамо да идеш, тамо момци не свирају и девојке не играју. Тамо да идеш, тамо је чистина за. тебе. Овде смо ми уср... и попи.... Црна нвочка преко село иде, и она води црни пилићи. Питали ју: Куд ћеш црна квочко 2 'ОКу да идем код болес дошла код (име), а ја ћу да идем, да растерам бабице, с нокти ћу и" изгребем, с кнљуницу ћу и: искљуцам, па ћу ш иратим у Гору Лалејску> — Најдан Костић ученик Ш разреда Учит. Школе забележио ми је из мијачког села, Папрадишта у Македонији о навама ово: Нави су бића која нападају на породиљу при порођају. Нави могу двојако напасти на породиљу. Или је пренесу преко воде, и онда јој нема дека, или је донесу до воде и онда се може врачањем спасти. Врача се овако: Једна жена узме секиру и пита породиљу: «Хоћеш ли тебе да сечемо или навиг». На што породиља одговара: «Нави». Овако се чини три пут. и
5 Г. Свет. От. Симић у поменутој белешци вели, да се у Врању, а исто тако и у многим другим местима породиља зове леуса. ·
УЧИТЕЉ У 8