Учитељ
198 Учитељ
ности су дакле у уској вези. Али ширење писмености помогли су и други моменти који се јављају готово у исто доба на прелому средњега века од новог. Ширење и умножавање градова, развијање и богаћење средњега сталежа тражили су писменост и из чисто практичних разлога. Ту приступа сада, к тим, више спољашњим мотивима, и један унутарњи, и то дубоко унутарњи, — религијски. С реформацијом дато је и Свето писмо у руке народу, и не само дато него сеи нарочито тражило да се чита и објашњава. Значење хуситскога покрета није ограничено на Чехе, — Јан Хус је велика историјска личност, а 6 јул 1415 датум је светске историје. Његов се реформаторски рад врши у више праваца, он је уједно и један од највећих књижевника чешких. Школи и настави Хус је много помогао што де упростио правопис и што је саставио тако звану Хусову азбуку у којој је за свако слово саставио религијска правила и везавши једно за друго учинио да сеи једно и друго лакше запамти. На то су надовезала Чешка браћа која су се 1457 одвојила од Таборићана, и прва-завела општу религијску наставу деце. Године 1502 (најкасније) имала су она на чешком језику састављени катехизис Дечја питања који је саставио брат Лука из Прага, а који је катехизис убрзо (1521 или 1522) преведен на немачки и прештампаван. Та су Дечја питања прва појава једнога наставног начина, назван „Катехизам“, који је од тога доба завладао религијском наставом (распоред градива у питању и у одговору). Катехетски метод није дакле постао код Немаца него код Словена, и он је може бити постао, као што мисли Барт (али је питање да ли је заиста тако), из наследовања исповедању (свештеник пита а онај, који се исповеда, одговара). Тако је катехизам
„катихизис“) добио име нарочитога метода, док је у старом "веку (н. пр. код Августина) реч Кафесћ зтоз имала значење наставе уопште. Немачки социолог и педагог, истом споменути Паул Барт, који о томе говори у својој Историји васпитања (Рле Сезећјећје дет Еглећипо Јп зотлојовл већег пад оејуђезоевећјећ есћег Вејепећ ипо, 5 и6б издање Лајпциг 1925, стр. 320 и даље) вели затим да је реч „катехизис' у значењу „уџбеник у питању и у одговору“ утврђена касније Лутером и његовим школским књигама. ј
5 Ва рјо
У