Учитељ
666 Др. Дане Трбојевић
хромосома у новим ћелијама нашао је да их свака од њих има 3, место онога нормалнога броја 2. Одатле је закључио колико хромосома оплођењем уђе у заједничку језгру, толико их из ње изиђе. Зато и јест потребно да се код зрења спермија и јајета у једној и другој сполној ћелији број хромосома преполови, како би се у сваке животињске врсте сачувао њезин сталан број. Друкчије би се тај број код свакога оплођења подвостручио и на тај начин растао у бесконачност.
Хромосоми примају храну из протоплазме, расту и деле се. Сасвим као и ћелија. Шта то значи» — Да су и они као и ћелије органска бића, која живе самосталним животом. Разлика је између хромосома и осталих организама једино у том, што хромосоми прелазе из генерације у генерацију увек у истом броју.
Бовери је и даље чинио огледе. Узео је зрело јаје морскога јежа па га је згодним начином тресао дотле, докле га није раскомадао у два дела: с језгром и без језгре. У онај комад без језгре ставио је спермиј. И јаје се почело делити посве нормално, иако су све ћелије које су из њега постале имале само половину хромосома од онога броја који је за ту животињу карактеристичан.
Шта то значи» питао је научник сам себе. — Дакле, за развитак живога бића нису потребне две језгре сполних ћелија, већ је довољна само једна. Је ли то могућег -- У овој прилици била је довољна спермијева језгра. Како је с језгром из јајетаг Је ли и она сама засе довољна» —
„Јест“, кликнуо је. То доказује партеногенеза у пчела. Пчела има у свакој кошници три врсте: матица, пчеле раднице и трутови. Свака врста има нарочиту задаћу да изврши. Матица носи јаја, пчеле раднице купе мед и восак и гаје младе, а трутови служе за оплођење матице. Али матица може носити јаја и без оплођења, и из тих јаја буду трутови. Може матица носити неоплођена јаја и после оплођења с трутом, на тај начин што их пушта у нарочите сатове, а да им пре тога није дала прилике да дођу у додир са спермијима, што их је примила од трута и које чува у нарочитој кесици.
Даљним истраживањима утврдио је Бовери да се поједини хромосоми исте језгре разликују међу собом. Узео је за оглед јаје морскога јежа. Случајно пошло му је за руком унети у њ два спермија. И то се јаје почело делити. Али какор На четворо. Узмимо да морски јеж има нормалан број од 4 хромосома. Заправо их има више. У предњем случају би их зрело јаје јежево имало за половину мање, дакле два. Исто тако имао би и сваки спермиј по два. Тако би сеу оплођеном јајету састало у свему 6 хромосома. А за четири ћелије које из њега настају требало би их 8, да би свака