Учитељ
162
уживљавања у мишљење сељака и поштовање позива сељака, потребна је још и одређена мера стручног знања из оних грана рада за које се спроводе поједине акције.
Посетиоци течајева треба да се, поред удубљивања у психологију сељака, сеоску педагогику и социологију села, упознају и са најосновнијим пољопривредним, односно домаћичким радом на селу. Није преко потребно, да практично уме сељачке радове да врши, али ипак треба посетиоци течаја да употпуне своју спрему у стручним течајевима бар утолико, да упознају сеоске радове и да показује поштовање према њима и сеоском животу. Посетиоци течајева треба да су стручно упућени у поједина питања и проблеме сеоских потреба, сеоске средине и заједнице бар утолико, да могу бити саветници и организатори појединих акција у селу и да могу бити иницијатори њихови.
Зато су поред идејних и идеолошких течајева потребни посебни стручни течајеви за различите правце рада и акције.
Раглози недовољног учешћа учитеља у раду на селу
Ових дана „Политика“ је објавила низ чланака о питању учешћа учитеља на народном просвећивању у селу, у којима су наведени разлози и мишљења: зашто се учитељи доста тешко уживљавају у рад и мисију сеоских основних школа, зашто се тешко опредељују за активно учешће у раду на социјално-културном подизању села и зашто рад учитеља у селу нема увек правог и видљивог успеха.
За успешно вођење учитељских течајева, који треба да спремају учитеље за рад у селу, треба упознати и те разлоге и радити да се отклоне.
Први разлог су опште прилике, идеолошко схватање селаи сеоског рада и општи менталитет и мишљење грађана, који сматрају живот и рад у селу као мање вредносан за народ и државу од живота и рада у градовима.
Други је разлог, главни, у томе што огромна већина учитеља (бар северних крајева и учитељица) није родом из села, па не познаје довољно душевне одлике сељака, прилике у селу, сеоски живот и рад и тешко се уживи у сеоске прилике.
Трећи је разлог у самој просветној политици и према сеоској школи и према сеоском учитељу, па се треба упознати и са тим узроцима, да би се отклонили у интересу социјално-културног и економског подизања села.
Не може се проћи поред тих узрока, ако се реално рачуна с успехом течајева.
Штетне појаве у просветној политици с обзиром на село
Као штетни поступци у просветној политици могу се сматрати ови: