Босанска вила
1904. БОСАНСКА ВИЛА 1904.
Стр. 117
јела и рубља. Ако се не може наћи једна, нека дођу двије, па подијеле награду. Чудимо се одбору »Просвјетину,< валшто с модом започиње свој шири рад. Док ми доносимо читаве чланке противу моде и њеног упропашћивања, ето »Просвјета« награду да се што више и боље тири, као да је мода рођена сестра просвјетина, или код нас просвјета натрашке долази.
Дубровчани за Русе. Једно вече свирала је српска грађанска мувика смјесу руских пјесама, међу којима бијаше и руска химна. Много свијета бијаше се искупило око музике. Српска и хрватска омладина, заједно са осталим народом поскида капе чим поче руска химна, па онда се зачу буран пљесак и одушевљени уеклици: живила Русија, живио цар! Отале се крену загрљена српска и хрватска омладина пред хотел Империјал, пјевајући српске и хрватске пјесме. Ту су наново започели усклици за Русију. Онда су између себе изабрали изасланство, које је отишло у хотел и поздравило секретара руског посланства са Цетиња. Секретар је био ганут тим одушевљеним знацима братских симпатија српско-хрватске омладине, па је срдачно захвалио изасланицима. Од хотела се омладина упутила у град, пјевајући родољубне пјесме.
Ђачка прослава стогодишњице. У недјељу 8. марта искупили су се сви ђаци бпоградских основних школа на Калимегдану. Сви бијаху у свечаном одијелу са тробојницама преко прса и барјачићима у рукама. Било их је око 4000. У 9 сахати кренули су са наставницима преко цијелог Биограда Карађор-
ђевом споменику. Пред двором им се придружи принц ·
Павле. Кад су дошли споменику, дочекала их је многобројна маса пскупљеног свијета. Ту се одржао помен Карађорђу пи јунацима из устанка. Онда су ђаци положили вијенце на споменик и истим редом вра= тили се до двора. Ту се захори громогласно живио! Краљ се појави на балкону новога двора, а ђаци га поздравише пјесмом Карађорђевом. Краљ је проговорио неколико топлих ријечи малим Српчићима. За тим су малишани почашћени у краљеву двору, а принц Павле наиграо се с друштвом до миле воље. На поласку сваки је добио по фишек бонбона. Доиста ће ђаци запамтити тај свечани дан, када су у краљеву двору, као код својих родитеља озидали. Овако очинско поступање српекога краља гане човјека. до сува.
Рељефна карта Србије. Пјешадијски капетан г. Милан Вукашиновић израдио је рељефну карту краљевине Србије. Ту је карту прегледао »Просвјетни Савјет« у Биограду и оцијенио др. Јован Цвијић, професор велике школе. Они су закључили, да се карта може употребити у средњим и стручним школама, као корисно средство за наставу. Карта стаје 95 динара.
Нушићево вече у Сомбору. Српско грађанство у Сомбору имало је скоро у народном позоришту ријетку забаву. Шриказани су за ширу публику Нушићеви комади »Под старост« п „Наша дјеца.“ Публика је била готово ван себе од силног одушевљења, а мали глумци, Нушићева дјеца, Бан и Гига засута су многим играчкама и бонбонима. Но врхунац одушевљења био је другу вече, кад су приказани ти исти комади са додатком »Кнез од Семберије« само ва ђаке. Њаци су неколико пута пљескали и изази-
расписује _
"вали мале глумце и гђу Тинку Лукићку и Добрино-
виђа. То је било право Нушићево вече у Сомбору.
Положио испит. Врли наш сарадник, српски пјешадијски капетан г. Милан Ст. Живковић положио је виши војни интедантски куре у Петрограду с одличним успјехом. Г. Жеивковић је први Орбин, који је свршио тај курс. Школа је завршена прије времена, јер официри треба да иду на бојно поље. Цар Никола. примио је све официре те школе. Са Живковићем се подуже разговарао. Капетан Живковић изјавио је жељу, да ће и он с друговима на бојно поље, само ако му допусте из Биограда.
Нова књига пјесама. Госпођица Лена Степановић из Биограда штампала је прву књигу својих пјесама. Судећи по неким радовима, које је у прози послала за наш лист, рекли бисмо да су и пјесме добре. Књига је штампана у штампарији Доситије Обрадовић у Биограду. Цијена је динар или круна. Ако добијемо књигу, проговорићемо о њој опширније.
Књига за младеж. Синђел- Платон, суплент учитељске школе и Вој. О. Саватијевић, учитељ вјежбаонице учитељске школе у Алексинцу спремили су лијепу књигу приповједака из народног живота, врло занимљивих и поучних за нашу младеж. Књига ће изнијети #—0-5 табака. Цијена је 50 пара. Ко пошаље новац унапријед, штампаће му се име. Скупљачима дају знатан рабат.
У славу стогодишњице. Стари српски књижевник г. Милан Ђ. Милићевић спремио је за штампу нову књигу, коју ће издати Коларчева задужбина. Књига носи натпис: „Карађорђе у говору и створу« и намијењена је стогодишњој прослави устанка.
Најснупоцјеније мапе. Џерсијски шах има глобус од сухога злата. На њему су границе појединих земаља опточене драгим камењем, а тако су обиљежене и ријеке и градови најскупоцјенијим и разнобојним алемима. Вриједност је глобуса врло велика, али је скупља била она мапа што је руски цар послао на поклон Французима за париску изложбу.
Мала ђачка библиотека. Примили смо, са захвалношћу, три свеске ове ђачке библиотеке, коју издају и уређују биоградски учитељи Станиша О. Станишић и Мих М. Станојевић. У првој су свасци приче: Чиме људа живе, од 1. Толстоја, с руског превео Ст. С. Станишић (прва половина) п ичије гњездо, од Хр. Шмита, с њемачког превео Мих. М. Станојевић. Обје ове причице превођене су више пута п од разних лица. У другој је свесци: Чиме људи живе (друга половина), Шегрш Љилпа, од Јанка М. Веселиновића и Марко несрстани ч богати БРастлије, од Љубомира С. Јоцића, учитеља (прва. половина), а у трећој је свесци: Цртице о Карађојђу пи свршетак Јоцићева превода, који је прештампан из нашега листа, ма да се то нигдје не каже. Осим тога облик треће свеске већи је него прве џ друге, па није згодно за дјецу тако прекидати причу као за одрасле. Ова ђачка библиотека излази свакога мјесеца и цијена јој је врло мала, само 10 пара пили потура. Топло је препоручујемо.
Компезиције. Од Влад. Р. Ђорђевића, наставника јагодинске учитељске школе, добили смо ове композиције: Гри српска кола (Гинино, Узданица, Вељипо) за гласовир — „Драге успомене, валцер за гласовири Чежња, мазур за гласовир. Цијена је свакој композицији круна или динар. Све су својина пишчева и могу се набавити код њега у Јагодини (Србија).