Дело
142 Д Е -1 0 трпФе и не јављају. Ннкако не другују, јер једне другима еметају. Тај се лншај проетнре око дебла као какво гувно, у коме је раст стожер. Испочетка је тај иростор мали, па се сваком годином све више проширује. Као што се круна у ваздуху свакога лета разгранава, тако се н корен у .земљи све више и даље жила. ТриФе су прирасле за врхове од жнла. Што се жиле даље нружају, то ће и триФа све више имати, и тако ће онај лишај око дебла све већи простор заузиматн. Изгледа као да се триФе јављају у облику некаквс болести на растову корену. Да ли оне гамо живе параситски или симбиотички ? Они, којп су се нарочнто нроучавањем триФа бавили, нагињу овоме другом. II веле да стабдо припрема храну триФама, а у оном опалом лишћу , које оно у јесен збацује. Лишћа има толико да покрије земљу, н расиадајућн се оно даје храну триФама. к»д с« тражв три«»е? Помеиуто је да триФа има од више руку. Разне врсте почињу се развпјати у разно доба године, па и дозревају разннх месеца, те се дакле могу налазити н брати у разно доба годипе. Кад триФа узрн, она својим телом мало поиздигне површину земље, те ова ирепукне. Те се пукотине онажају нарочито после киша у августу, септембру и октобру. После тих киша триФе убрзају своје растење, услед чега и поиздигну земљу која их покрива, те ова испреиуца. Овај знакје људпма, вештнм томе иослу, иоуздана белега да на томе месту има триФа. II никад иеће нобркати нукогине земље постале услед растења приФа с пукотинама које иостају услед сушс. Поменутих месеца триФе нису зреле, зато их и ие беру већ само обележе места, на којима их има. ТрнФа има кроз целу годину. Једне сс развијају од аирила до октобра, а зру од октобра до краја зиме. Друге се развнјају од новембра до аирила и сазревају V мају, јуну и јулу. Ове гљиве имају даклс два доба иостанка, иа и сазревања: зимње и летње. Зимње триФе су много више цењене од летњих. Оне се скупљају од новембра до марта, дакле зимљпх месеца. Као добре и особито укусне, траже се оне триФе, које су мразобитне, јер хладноћа повољио угпче на дозревање триФа. Ио Фрапцуској их највпше скупљају онда, када н носледње, већ осушоно лишће са растова оиада, а то је око Божнћа, када триФе издају и пај јачи мирнс. П ако мање, али тек кујна поклања пажње и летим триФама, и ставља их по укусу на треће место. Летње триФС кујна одмах троши, а зимске су предмет трговине и агрпкултуре. как.> св нила.и трпФо ? Ко јс ирви и како нронашао трпФС, које су целе у земљи сакривене? 0 томе није ништа забележено. Јамачно их је прво нека животнња осстила, ископала их из земље и појела. Човек, који је видео шта је она урадила, нрисвојио то и користио се њеним открићем. Која је то животиња била? Да лн пас као ирва домаћа животиња; или дивљн вепар, пошто је- био прииитомљен; нли јелен , који је своје име иозајмно једноме роду нодземних гљива (Екрћошусез), које он радо и једе?