Дело
УВОД У ПАЛЕОНТОЛ.ОГЦЈУ 67 те се с тога и сматра као оснивалац наше науке. Подухвативши се најпре да тачно проучи Фосилне кичмењаке, Кивије >је предузео био да прво проучи данашње. Упоређујући их детал>но међу собом, он је био у стању да зацази који су карактери код појединих груиа заједнички, а који су баш специ јални, па је онда ове последње уиоређивао са сличним обележјима код фосилних. На тај начин Кивије је, ударајући темељ Палеонтологији, основао уједно и нову зоолошку науку Упоредну Анатомију, и открио чувени закон корелације. т. ј. узајамне везе између појединих органа у телу. Уиоредо с овим радовима Кивијевим отпочиње се развијати и СтратиграФија, нарочито у Енглеској (Смит) и Фран цуској (Броњар). На сличан начин као што је Кивије радио с кичмењацима отпочеше се проучавати и бескичмењаци. Тачним разматрањима ухвати се, да се у геолошкој историји земље могу разликовати неколико разних епоха, од којих је евака окарактерисана нарочитом Фауном и Флором, да се све ове Фауне и Флоре у главном све више ириближују данашњим што су млађе, али да су једна од друге оштро издвојене, као без веза, без прелаза. У свему овоме признаде се само као 'неки виши,, унапред одређени, план, али се свака поједина Фауна и Флора схвати као потпуно самостална, засебна. Да би ово објаснио, и да би уједно одговорио на то: како из једне, старије, енохе не остаде ни једног облика за другу, познију, Кивије је изнео иознату хипотезу о катаклизмама, т. ј. повременим револуцијама, које су се овда онда, у великим размацима времена, дешавале на земљи, па уништавале сав дотадашњи животињски и биљни свет, и после којих се овај изнова и * друкчиЈи стварао. Ова заиста чуднсвата идеја може се лако разумети кад се узме на ум, да се онда геолошка историја земљина ни из далека није позиавала овако потпуно као данас, да је оно неколико Формација, што ]е било иознато, ухваћено само према великим прекидима у узастопном следо вању својем, и да збиља није било још познатих облика, који држе прелаз од једног типа к другом. Међу тим, и ако је омела даљи напредак Палеонтологијо. ова идеЈа није опет била убитачна по њу, као што то по неки држе. Јавила се баш у дмба кад је ма под којим обликом требало изнети н представити: