Дело
КРИТПКА II БИБЛИОГРАфИЈА 311 и еувћше су лаички овакви статови: „Видојевица иосн на себп планифки карактер, или је нростог састава; стране јој нису сувише стрме, а благодарећи геолошкој Формацији код ње не избија стена — *гарст — нигде на површину“. (стр. 4.)! Тако је п. пр. и он^^На Церује Формација геолошка: крпсталасти шкриљац са граниталним стенама, те према томе нн њему стена нигде пе избија на површину* (стр. 5.)! Овакве неразумљивости кваре утисак. Примајући податке о проценту појединих врста дрвета у подринским шумама, читалац се још може с правом пптати; према чему и како је писац израчунао те податке. У књижицн није нигата о том речено. а кад се узме на ум да ни величина ових шума није тачно наведена (јер то није ни могло бити при садашњом стању), онда и ти подацп не представљају никакву већу тачност. По себи се разуме да бп детаљнији опис морао изнети и подробпију класиФикацију старости него што је овде учињено. Исто тако у књпжици нема никаквих већих нндикација ни о евентуалној рационалнијој експлоатацији, о шумском обрту, о састављању лривредног плана п т. д. Па и поред свега тога и природњачка и шумарска литература имају разлога да прпбележе појаву ове књижице. Она није на одмет и служи као допуна ранијим публикацијама ове врсте. За врло многе појаве и Факте, који у оваке описе улазе, ова књижица није нам ни могла дати обавештења просто зато, што би то захтевало дубље и веће проматрање, него што је писац могао имати, и што за по нешто недостаје логодаба, које писац и при најбољој вољи није могао имати у својој властп. 0 штампарској изради и језику нећемо да говоримо: обоје је могло бити боље. Проф. Ал. Станојеви!; Рг. 0. \\ агпеске — Наир1жегке (1ег ђПсЈешЈеп Кипз! т дезсћЈсШПсНеп 2изаттепћапде. 2иг ЕЈпШћгипд- егШгПег! уоп
. МН 471 АћћПскт^еп 1П Тех! ипП 4. ЕагћепПгисксп. Ее1р21Д-, 1902. А. Е. беешапп (МТ1, стр. 448 речнич. 8). Као један део тако званог општег образовање за данашње друштво тражи се познавање и разумевање уметпичких дела. Да се задовољи ова гготреба, учињено је необично много покушаја, који су ретко без замерака, издана су врло мпога дела, са бо.јеним или