Дело
156 Д Е Л 0 га резоновања, јер поузданих података о томе немамо. Писац наводи неке 'реченице из Доментијанове књиге и дзје им значења која оне тешко да имају. Тако су исто једностранп ппшчеви погледи у чланку „Српска државна мисли за паших Немањпћа“. II ту се на првом месту пстичу „зле последице од наше шествековне племенштине." На ову „племенштину" (племенску подвојеност) ппсац, како се нама чпни, баца и сувише кривице. Али је још једностраније то што ппсац ставља православну веру као темељ на комеје подигнута Немањина држава. Он православној верп даје и сувпше знатну улогу у доцнијем животу и развптку српске државе за време Немањпћа, тако да су сви остали (политички, привредни и уопште културни) разлозп мање знатни него црква и православна вера. Ово пишчево гледиште ми тек онда можемо разумети кад се сетпмо даје овај чланак ирво штампан у „Гласу“ епархије нишке. И иначе пишчевп се погледи на историју прилично разликују од погледа којпх се данашњп исторпчари држе. По томе је ова књига u занпмљива. Да додамо још да у овој књизи поред стварнпх грешака има много и штампарских а и стилскпх, тако да то веома отежава читање. Нарчовија усељавања Сједињених Држава. — Пре неког времена изпшла је из штампе докторска дисертација Радоја М. Јовановпћа о најновијим усељавању у Сједнњене Дпжаве амерпчке („Die neuste Eimvanderung in den Vereinigten Staaten von Amerika. — Inaugural - Dissertation der staatswissenschaftlichen Fakultat der Universitat Ziirich. Vorgeleet von Radoje M. Jovanovich. 1910, у 8°, стр. 110). — Исељавање јевропских народа у Америку веома је интересно питање и са социолошког и са економског гледишта. Оно у великој мери интересује и нас Србе и све јужне Словене, јер се и наших саплеменика доста тамо одселило и непрестано одсељава. Излагање Јовановићево у овој књизи веома је поучно, и ми ћемо у идућој свесци дела о овој књпзи опширније проговорити. Јагодинска основна школа. — Вредни професор Е. Ј. Цветпћ објавио је своју монографију о историјп јагодинске основне школе до 1850 године. (Е. Ј. Цветић, Јагодпнска основна школа до 1850 год. — Београд, 1910. Нова штампарија „Давидовић“. — У 8°, стр. 40. Цена ?). Ова монографија је веома леп прилог историје развитка школа у Србији, п ми је топло свима препоручујемо. Пољопривредна политика. —Милпвоје М. Савић оштампао је пз „Штампе“ у засебну књпжнцу свој чланак под натписом „Пољопривредпа политпка“ (Београд, штампарија „Штампе“ Ст. М. Ивковића и Комп. — 1910, у 16°, стр. 51). У овој књижици писац пзлаже своје мислм о узроцима зашто наша цољопривреда не напредује како би се желело п шта би требало радити да се пољопривреда усаврши. Из овога излагања впди се да је писац довољно и зрело размишљао о овој ствари и зато су његове мисли и погледи веома занимљиви п у главном тачни. Али, нажалост, писац није ни најмање вешт на перу, те му је стога књижица ова веома много изгубила од своје вредности. Српски споменици из травунске околине. — Игуман Леонтије Нинковић оштампао је из „Духовне страже“ у засебпу књигу свој чланак „Српски споменици из травунске околине" (Књига II. Београд, 1910, у 8°, стр. 69. Цена 1 дип.). Ппсац оппсује око