Дело
0 М1ШИСТАРСК0Ј ОДГОВОРНОСТИ 79 система министарске одговорностн јесте у томе, да ли по томе систему треба министарску одговорност тумачити шире или уже. Устав од 1869 предвиђа дела за која мпнистар одговара на један нарочпти начин, иред Државним Судом. Питање је у томе да ли тн случајеви не исцрпљују министарску одговорност илн је исцрпљују. Ако минпстарску одговорност ти случајеви не исцрпљују онда значи да су минпстри у ногледу на њихову одговорност, у основи, стављени у исти положај у којн и остали чпновницп; министар одговара крпвично и грађапски исто као и сваки други чпновник, само у извесним случајевпма, у Уставу нарочнто предвпђеппм, мпнпстар одговара поједном нарочитом поступку обележеном у закону о министарској одговорности пред једним нарочитим судом, Државннм Судом, чији се рад завршава особепим правним последицама. Ако случајевп министарске одговорности предвиђенп у Уставу исцрпљују министарску одговорногт, тако да министри одговарају само за дела предвиђена у Уставу, а не и за остала своја званична дела, онда је мпнистар стављеп у један положај који се из основа разликује од положаја осталпх чиновника. Он одговара само за четири зваппчна деликта. У свима осталим случајевима, министар никоме да одговара. По свему изгледа да систем мпнистарске одговорности по Уставу од 1869 треба тумачити уже, да треба узети да је министарска одговорност ограничепа на случајеве којп су изриком у Уставу означепи. Као што код свнх тумачења јавпоправних прописа велику улогу има нолитичка ситуација и дух времена, тако је и код овога тумачења то врло важан аргуменат. До 5гстава од 1869 нема политичке одговорности министра пред парламентом. Кривпчна је одговорност, по готову, за све време бпла само припцппиелно проглашена. Грађапска одговорност према држави и према поједпнцу или није постојала или је бпла сувнше неодређена. Србија је до 1869 потпуно бпрократска земља. Устав од 1869 ублажава дотадашњн бирократски систем, али га не рушп. Једап бирократски систем не слаже се са широком министарском одговорношћу. ЈБудн који су имали претежан утицај па састављање Устава од 1869 нису били расположенп за велпке скокове. Главну улогу при састављању Устава од 1869 имао је Јовап Ристић, који је попуштао утицају антибнрократске либералне страпке само у колико је