Европа и васкрс Србије : (1804-1834) : с једном картом у боји
96 ЕВРОПА И ВАСКРС СРБИЈЕ
„Велики везир је одговорио, у Октобру, да је примирје закљу-
чено по свима уобичајеним правилима,. да је потврђено и да Руси имају само да изврше његове одредбе. „Што се тиче Срба, одговорио је, они су поданици турске владе, која има право да им опрости или да их казни; никакав уговор не даје право Русији да се меша у њихове ствари. Према закључцима наведеним у вашем писму, свака држава могла би наћи разлог да се умеша у послове друге државе. Ви кажете да су Срби ваши једноверци; али у Русији има читавих народности муслиманске вере а турска влада се никад није мешала у њихове ствари.“ И покрај тога Себастијани је успео да склони владу на измену одредбе која се тицала повраћаја отетих лађа. Из жеље да Срби остану мирни султан је предузео мере да никаква војна акција не буде предузета ни против њих до закључења дефинитивног мира.!) –
1. Нов покушај ПА да се нецосредно споразуме са Србима. и да их одвоји од Руса. Мисија митрополита Аксентија у Београду (Новембар 1807). Посредовање цариградског патријарха код српских старешина. Карађорђев одговор патријарху.
Стално заузимање Русије у корист Срба вређало је веома турску владу. Пошто је морала напустити мисао да их силом. покори, из обзира према Русији, с којом је била отпочела преговоре о миру, она је покушала да их победи лукавством. Како се није могла толико понизити да им пошље нарочите делегате“ она се обратила цариградском патријарху и затражила је његово посредовање. ећ 25 новембра митрополит Аксентије, изасланик а ен стигао је био у Београд. Он је донео патријархова писма Карађорђу и оеоградском митрополиту, којима је он позивао Србе да се покоре султану, обећавајући им милост и опроштај свега што се дотле десило. Осем тога, митрополит је изјавио да је султан расположен да Србима одобри управу какву желе. Савет је тада питао Родофиникина шта да одговори. Убеђен да ће српске старешине учинити оно што он буде хтео, руски представник је затражио упуства од кнеза Прозоровског.2)
Због започетих преговора између Русије и Турске, командант руске војске саветовао је Србима да одговоре да ће са осо-
битом благодарношћу примити султанов предлог, ако споразум који има да се закључи, буду гарантовале Русија и Француска“)
Истога дана хас Цроаорвовоки је упутио Једно писмо Карађорђу, којим му је изразио наду да ће се његови земљаци сло-
жити• с мишљењем, које је дао Родофиникину. Пошто је похвалио подвиге српског вожда, његове врлине, његов карактер.
ту Челеби-Саид Мустафа паша кнезу Прозоровском, Октоора 1807. (Исто. 6). Е '
2) Родофиникин кнезу Прозоровском, 26 новембра 1807. (Исто. 11. 13-20). 3) Кнез :'розоровски Родофиникину, 11 децембра 1807. (Исто место).