Законодавство Стефана Душана цара Срба и Грка
86 - А
обичајног права. Мехитар није знао грчки, и утицај византијског права није знатан у томе зборнику. Откад је г. 1230 Велика Јерменска изгубила своју самосталност под навалом Турака, остао је у црквеним судовима као извор права збор· ник Мехитара Гоша. Али у западној, Малој Јерменији (Киликији) много је јачи утицај Византије и крсташа. Напр. год. 1196 превео је архиепископ гр. Тарса, Нерзес Ламброн, читав: грчки зборник, јер није нигде нашао грађански законик за краља Лава Рупена. Зборник обухвата: 1. Мојсијев Закон, 2. Еклогу, 3. Новелу царице Јерине и изводе из Јустинијанових Новела, 5. Сирско-римски законик, 6. Мошоз зтанонКоз, 7. · Допуне из породичног права (с грчког). Овај зборник био је у употреби у Малој Јерменској у ХШ веку. У то време Мала Јерменска везује се за латинске крсташке државе и прима: неке црте феудализма.“) Око г. 1263 преводи велики конестабл Сумбат с француског на јерменски Антиохијске Асизе, зборник грађанских закона издат од грофа Боемунда МГ“) Нешто доцније враћа се Сумбат националном праву и прерађује ради судских потреба споменут зборник Мехитара. Око г. 1860 пропадне и Мала Јерменска, али црквени и изборни судови држе се својих старих зборника. И вреди споменути да од ове три струје (византијске, француске и националне) била је византијска струја најјача. Кад су почетком ХУШ века руски цареви дали широку самоуправу јерменским трговачким општинама на југу Русије, ове општине поднеле су као своје прастаре правне зборнике — компилације из Јустинијанова права, позивајући се да је од времена Јустинијана византијско право постало. обавезно за Јерменску. Опсежни законици Астраханске општине (г. 1746) и Нахичеванске (г. 1765), потврђени од руских царица, регулишу и кривично и грађанско и судско право сасвим по начелима римско-византијском. У) Исти утицај византијског права видимо још у другој хришћанској држави на далеком Истоку — у Грузији (Ђур-
ђ) О везама Мале Јерменске са крсташима и са кипарском династијом Лузињана в. Ј. де Могвап, Нзјојге Фи ремрје аптепјеп, Рап5 1919.
8) Аззгве5 4' Апносће, де Зетраа Је соппегађје, са. раг Ја Зосјеје Мекћкапзје де 851. Гахаге, Мегве 1876 (предговор, јерменски текст и франц. превод).
5) К. Алексљево, Изложенје законоположен, заклочавошихси вљ Арманскомђ Судебникђ. Чтени МОИдр. 1870. П, стр. 1—89.