Отаџбина
ЛИТЕРАРНН ПАНСЛ АВИЗАМ
447
Како ће се изгладити та протпвност између два правца центриФугалног н центринеталног? У томе питању о језнку понавља
сметала својим идејама осталим Словенима ; — није сумњала , да спас словенства, апстрахирајући политнчку страну дела, лежи у примању руског језика за књижевни (а у првоме реду у примању руске ћириловске азбуке) а нарочито у примању или у »повратку« у православне. Теорија би била прекрасна, кад би се дала извести. Али ту и јесте тешкоћа, што .је она мислила да ће се тако лако одстранити хиљадугодишња историја западних Оловена, која је протекла у раздељењу са словенским југом и истоком и ко.ја је на народни карактер словенског запада урезала оштре неизгладиве црте као год што је и словенски исток на своје. Главни ослонац тога мишљења је рад Ћирила и Метода. Они су били у старо доба први и једини радници свесловенски , јер су им радови подједнако припадали и јужним и западним и источним Оловенима, којима су они дали грчко хришћанство, али на народном језику, те тако на прагу историског живота словенског били претече њиховог духовног јединства. У томе се садржи и њихов сувремени значај. »И за јужне и за западне Оловене, — вели ХиљФердинг, — они су не историски радиици, него оснивачи њихове просвете, они су знамен словенске самосвести и јединства, и за то се спомен њихов штује особито код оних племена, којима је ближе срцу њихова идеја словенства, њиховог словенсксг браства: то су на ЈУ Г У Бугари , на западу Чеси , Моравци , Оловацн , Хрвати и Словенци. У самој ствари, појав првог словенског хришћанства и писмености даје повода идеалном престављању о старом јединству и надама на његов новратак. Ну историја т. ј. сва укупност историских услова, који окружују словенска племена и с којима су се она морала познати, уништили су у самоме почетку то јединство : на тај начин, и у тај мах оно није било довољно снажно, да издржи те услове. Факт је да су проповеди Ћирилове и Методови биле н сувише опширне, али ипак неуниверзалне : проповед грчког хришћанО тачбнпа ХПТ. 51.
Ултра с нас — као с
се п читаво