Просветни гласник
668
К 0 в ч
Е Ж И Ђ
дећи, као и до сада, на науди и остварењу српске мисли.
Књиге које се штампају у Државној Штамнарији. — У Државној Штампарији сада се раде ове књиге: Тасине белешке од Тасе Ј. Миленковића; Злочин и казна, роман Ф. М. Достојевског, древоди Јевта Угричић (оштампава се из Полицијскога Гласника); Пољска читанка, од Радована Кошутића ; Слике из сеоскога живота, од Јанка Веселиновнћа, књ. II.; Ивкова Слава, нриноветка Стевана Сремца; Прииоветке Л. К. Лазаревића, књ, II; Воћке и воћо, од Паје Тодоровића; Домаћа нисма Доситија Обрадовића, у редакцији ироФ. М. К. Драгутиновића; Лирске песме Симе Милутиновића Сарајлије; Исландски рибар, од Пјера Лотија, у преводу Тилије Довијанићеве; Српска књига, њени читаоци и продавци у XIX веку, од Стојана Новаковића; Забавник Српске Књижевие Задруге, св. 12.; Сриске народне пословице Вука Ст. Карацића, у редакцији проф. Симе Томића; Чика Јова српској деци, у редакцији про®есора др. М. Шевића; Својина и њени првобитни облици, од Лавлеја, у иреводу Ј. М. Јовановића; Зоологија од Клауза, у преводу проФ. Љуб. Миљковића; Годишњица Николе Тупића, књ. XIX; Француске речи, од Јаћима Стевовића; Српски манастири у Краљевини Србији, од епискоиа Саве; Медицински факултет српскога университета, од проФ. Др. М. Јовановића-Батута (оштампава се из Пр. Гласиика); Грешке у настави, превео с енглеског Ст. Ловчевић (оштампава се из Пр. Гласника); Латинска класична проза у српским преводима, од | М. Р. Димитријевића (оштампава се из Пр. Гласника); Мала геометрија за III разред осн. школа, од Мих. Станојевића; Мала геометрија за IV разр. осн. школа, од Мих. Станојевића.
Задужбииа Димитрија Стаменковића. — Као тто смо у једној од ранијих свезака већ јавили, пок. Димитрије Стаменковић, пређ. трговац београдски, оставио је три стотине хиљада дпнара у злату на иросветне цељи. Племенити добротвор у своме завештању овако говори о својој задужбини: ,13.) Динара у злату (300.000) три стотине хиљада остављам на оснивање једног Фонда, који ће носити назив Ђ Фонд Димитрија СтаменковиЛа, бив. трговца београдског " и којп ће фовд на нринлод код Управе Фовдова постојати, и служити једино на то, да се из приплода његовог издају књиге и бесплатно српскои народу раздају, у Србији и ван Србије, и о ком Фонду ја ћу ниже детаљније говорити. 16., Сви горе поменути легати имају се извршиги од дана моје смрти па за (1) једну годину дана, изузимајући легате мом фонду (тач. 13. ов. тестамента) ночем је сума од 30О.ООО дин. доста велика и због тога може се десити да и при најбољој вољи то није могуће извршити. Али било да се тај легат одмах изврши, било за дуже време, мој брат Светозар дужан је на ту суму 6°/ 0 годишњ. иптерес плаћати од дана моје смрти иа све до коначне исплате. Само се по себи разуме, да ако се не би та сума од један пут у мој фонд унела, но иочасно, то у колико се која отплата раније учинила буде, у толико би мој брат Светозар имао интерес мање плаћати.
17,, Кад се сва поменута сума од 300.000 динара Уирави Фондова односно у мој Фопд положи (в. т. 13.) са предвиђеним интересом (в. т. 16.) то ће се иста каниталисати, све док не достигне суму од (400.000) четири стотине хиљада динара, који се ни у којем случају не сме крњпти, нити смањивати и само свакогодишњи ириплод (интерес) уногребиће се сав на издавање књига (в. т. 13.). 18., Приплод из тог Фонда на издавање књига унотребиће се овако: а., До (1000) једне хиљаде димара награђиваће се писци за сваку годишњу књигу, која се из мог Фонда изда. б., До (1000) једне хнљаде динара награђиваће се двојица госноде, који ће надзоривати над штампањем, повезивањем и растурањом књига и који ће се бирати на (2) две године. в., Сав остали приплод из мог Фонда употребиће се на штамиање и повезивање књига, које морају у тврдом мовезу бити н са озаачењем да су из мог Фонда штампане. 19., Кн>иге из мог Фонда штампане издаваће се редовно годишње један пут, у једној свесци, а само са следећом садржином : а., 0 Српству и сриској мисли, б., 0 отачаствољубљу в., 0 вери г„ 0 моралу и истини д., 0 раду и приљежању и е., 0 чувању здравља. 30., Ове књиге, но мом мишљењу, најбоље би било растурати, чрез школске деце. 21., Награде писцима, као и бирање двоице госиоде (в. т. 18.) за надзор над штамнањем, повезивањем и растурањем књига, одређује, односно бира, Академија Наука., која ће такође и цео надзор као и контролу над мојим Фондом водпти, и ја се надам и молим је, да се ове дужности прими, како би овај Фонд од користи Српству био, као што ми је и намера."
Фонд јереја Живка Димигријевића. — 16. октобра ове године преминуо је Живко ДимитријевиЛ, свештеник бањски (окр. крагујевачкога). Он је све своје имање завештао на образовање просветнога, Фонда који ће се звати „Фоид јереја Живка Димитријевића и супруге му Албијане", а из кога ће се школовати по један одличан ученик наше Богословије, ради вишега богословскога образовања, у иносгранству. Имовина овога Фонда износи на двадесет хиљада динара. Фондом ће унрављати, по паредби завепгтаочевој, Архијерејски Сабор. Нека би Бог нодарио души овога просветноге добротвора рајско насеље!
ВЕЛЕШКЕ ИЗ ШКОЛ.СКЕ ХИГИЈЕНЕ
Таблице и писаљке од шкриљца у основпој школи. — Лекари су већ од неког времена почели борбу прогив каменпх таблица у основној школи и искали су категорично, да се оне избаци, те (и за писање и за цртање) замене хартијом и мастилом. С I мочетка су се учитељи и недагози одлучно противили